Predkladacia správa

	V dôsledku rozhodnutia vlády Maďarskej republiky v r. 1989 nepokračovať vo výstavbe SVD G-N bola vláda SR prinútená prijať riešenie, ktoré by umožnilo uviesť vodné dielo Gabčíkovo do prevádzky náhradným spôsobom, a to vybudovaním objektov ležiacich výlučne na štátnom území SR ( tzv. variant C). Tým sa pozmenila koncepcia výstavby zdrže Hrušov – Dunakiliti Vodného diela Gabčíkovo podľa Spoločného zmluvného projektu, na ktorú bola vykonaná príprava územia, t. j. vykúpená pôda a trvalo vyňatá z PPF a LPF. Tak sa stalo, že v okolí stupňa Čunovo vznikla plocha, ktorá bola odlesnená, odhumusovaná a doteraz nie je účelne využívaná. Celá táto plocha, ak by sa realizovalo pôvodné riešenie, by bola zatopená a tvorila by dno zdrže Hrušov - Dunakiliti. 

Ide o pozemky na pravom brehu zdrže Hrušov a na pravom brehu priepichu pod haťou v inundácii, až po štátnu hranicu s Maďarskou republikou. Časť tohto územia (na brehu zdrže) vznikla dodatočným nasypaním štrku; pozemky sú trvalo nad  hladinou 100 – ročnej vody a môžu byť následne využívané na rekreačné účely. Celková plocha rekreačných území je cca 230 ha.

	Investor vodohospodárskej časti SVD G-N Vodohospodárska výstavba, š.p. Bratislava hľadal možnosti účelného využitia tejto plochy. Vzhľadom na existenciu vodnej plochy zdrže a blízkosť samotného mesta Bratislavy, bola tomuto územiu v návrhu územného plánu mesta Bratislavy a mestskej časti Čunovo určená funkcia medzinárodného strediska športu, rekreácie a cestovného ruchu. 

Na základe takto vymedzenej funkcie spracoval investor Vodohospodárska výstavba, š.p. Bratislava, podľa návrhu územného plánu mesta Bratislava, rámcový urbanistický zámer navrhujúci využitie tohto územia. Zámer rieši využitie predmetného územia na rekreačno – športové centrum so zodpovedajúcou technickou infraštruktúrou a bol na úrovni organizácii odvetvia vodného hospodárstva a Magistrátu mesta Bratislavy a Mestskej časti Čunovo prerokovaný a odsúhlasený. Zainteresované organizácie sa zhodli v názore, že zámer zodpovedá snahe čo najlepšie využiť štátny majetok a vytvára pre to potrebné predpoklady. 

Z hľadiska čisto právneho hospodáriť s touto plochou môže Vodohospodárska výstavba, š.p. Bratislava bez toho, aby na to  potrebovala súhlas nadriadených orgánov, alebo vlády, s výnimkou jej predaja. Vzhľadom na potenciálnu možnosť pristúpenia maďarskej strany k zapojeniu hate Dunakiliti do režimu Zmluvy z r. 1977 niekedy v budúcnosti, predaj tejto plochy iným subjektom neprichádza do úvahy aj vzhľadom na skutočnosť, že úzko súvisia s objektmi VD - Gabčíkovo. Jej využitie na rekreačné účely je možné len cez dlhodobý prenájom.

	Zákon č.111/1999 Z.z. o štátnom podniku, v znení neskorších predpisov, v § 6 ods.1 a 2 ustanovuje, že štátny podnik hospodári s vecami a majetkovými právami zverenými mu pri jeho založení a s vecami a majetkovými právami nadobudnutými v priebehu jeho podnikania.
Podnik má právo majetok, s ktorým hospodári, držať, užívať ho a nakladať s ním v súlade s právnymi predpismi. Keďže zákon o správe štátneho majetku (278/1993 Z.z. v znení neskorších predpisov) sa na majetok v správe štátnych podnikov nevzťahuje, jedinou zákonnou normou upravujúcou prenajímanie štátneho majetku je zákon č. 92/1999 Z.z. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov. 
	Na základe citovaného zákona vyplýva, že prenajímanie štátneho majetku je plne v kompetencii štátneho podniku, ktorý ho má v správe. Ten ho môže prenajímať až do doby svojej likvidácie.

	V súvislosti s poskytnutím štátnych záruk za zahraničné bankové úvery prevzaté na dokončenie VD Gabčíkovo je na objekty a teda aj na predmetnú plochu zriadené záložné právo v prospech Ministerstva financií Slovenskej republiky. Podľa medzinárodnej zmluvy o výstavbe a prevádzke SVD G-N z roku 1977 výstavba a prevádzka tohto diela patrí do pôsobnosti vlády Slovenskej republiky a t. č. prebiehajú na úrovni delegácií vlád Slovenskej republiky a Maďarskej republiky rokovania o naplnení rozsudku MSD vo veci SVD G-N.

Z týchto dôvodov Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky na rokovanie vlády predkladá materiál obsahujúci návrh na schválenie využitia predmetnej plochy podľa predloženého zámeru a žiada vládu Slovenskej republiky o súhlas, aby plochy boli prípadným záujemcom o výstavbu jednotlivých objektov rekreačno – športového areálu dané do dlhodobého prenájmu. Takýto súhlas bude podkladom pre investora stavby, Vodohospodársku výstavbu š.p. Bratislava, na uskutočnenie prieskumu záujmu potencionálnych investorov o výstavbu rekreačného centra . Na základe výsledkov takého prieskumu bude vláde Slovenskej republiky predložený na schválenie konkrétny návrh na výstavbu dunajského rekreačno-športového areálu.

	Ideový zámer výstavby rekreačno – športového areálu je v súlade s návrhom územného plánu mesta Bratislavy. V ďalších krokoch Vodohospodárska výstavba , š.p. Bratislava bude garantovať spracovanie všetkých stupňov Územno-plánovacej dokumentácie podľa stavebného zákona a z toho vyplývajúce ekologické riešenie predmetného rekreačno-športového areálu vrátane zákonom požadovaného pripomienkového konania na každom stupni projektu, čím sa koncepčne zaručí dodržanie podmienok zachovania ekologickej stability daného priestoru. 

Vybudovaním dunajského rekreačno – športového  areálu sa vytvoria podmienky na najekonomickejšie a pritom čo najrýchlejšie zhodnotenie tohto územia pri zachovaní jeho ekologickej rovnováhy.

Pozemky, na ktorých sa navrhuje rekreačno-športové využitie sú vedené v liste vlastníctva na Vodohospodársku výstavbu, š.p. Bratislava. Na časť pozemkov o výmere      8,1 ha vo vlastníckom podiele 2/5, t.j. 2,24 ha je vedený súdny spor s pôvodnými vlastníkmi, s ktorými nebola plocha majetkovo vysporiadaná ešte v roku 1983. Tieto pozemky sú toho času v prevažnej miere zatopené a časť sa nachádza v tom sektore návrhu na rekreačno-športové využitie, kde sa navrhujú iba plážové úpravy. Táto skutočnosť však nemá vplyv na celkové urbanistické riešenia návrhu a detailne bude riešená až na základe rozhodnutia súdu.

	Vzhľadom na koncepčný charakter materiál nerieši problematiku zamestnanosti. Je však isté, že ďalšie etapy konkrétneho riešenia budú mať pozitívny dopad na zamestnanosť. Investormi navrhnuté a následne vybraté stavby budú predmetom bežného stavebného konania a posudzovania vplyvov na životné prostredie.

	Ešte v rámci pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva SR materiál prešiel medzirezortným pripomienkovým konaním. Zásadné pripomienky k návrhu rekreačného využitia mala sekcia ochrany prírody a krajiny Ministerstva životného prostredia SR. Rozporovým konaním boli pripomienky akceptované a zohľadnené tak, aby návrh zohľadňoval ekologické hodnoty územia.