Predkladacia správa

         Vláda SR na svojom zasadnutí 11. apríla 2001 prerokovala návrh Stratégie rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006. Uznesením č. 310/2001 bod C.4. uložila ministrovi kultúry v spolupráci s ministrom školstva, ministrom vnútra a predsedom Slovenskej akadémie vied vypracovať a predložiť na rokovanie vlády Program záchrany, stabilizácie a konzervovania tradičných nosičov informácií v Slovenskej republike (ďalej len “program”).
Predkladaný materiál analyzuje súčasný stav  a rozsah ohrozenia nosičov informácií na drevitom papieri (tzv. kyslý papier) a navrhuje možnosti riešenia (odstránenie kyslosti – deacidifikácia), ktoré sa budú dať vhodne a efektívne použiť v našich knižniciach a archívoch.  Materiál neobsahuje komplexnú analýzu potrieb rezortu Ministerstva obrany SR (Vojenský kartografický ústav, Vojenský historický archív, ktorý je súčasťou Vojenského historického ústavu – 3760 bm/3, 76 km archívnych fondov, Vojenský archív v Trnave – 22 000 bm/22 km archívnych písomností) a Úradu geodézie, kartografie a katastra SR, ktorí vo svojich archívoch uchovávajú jedinečné a originálne kartografické diela na tradičných nosičoch. 
Z analýzy vyplýva, že ak neprikročíme k rýchlej a efektívnej   záchrane a nevytvoríme  dostatočnú kapacitu prostriedkov na ich záchranu, už v najbližších rokoch a desaťročiach sa stratí významný zdroj informácií a podstatná časť národného kultúrneho dedičstva.  Materiál zároveň analyzuje aj súčasný stav riešenia uvedenej problematiky doma a vo svete. 
V programe sa  konštatuje, že ide o interdisciplinárny problém, a charakterizujú sa jeho základné ciele. Na ich riešení  by sa mali zúčastniť  viaceré inštitúcie – Slovenská národná knižnica v Martine, Slovenský národný archív, Slovenská technická univerzita – Fakulta chemickej a potravinárskej technológie, Ústav polymérov Slovenskej akadémie vied, Výskumný ústav papiera a celulózy ap. Prínos spoluriešiteľov je presne špecifikovaný z technickej a personálnej stránky a sú vymedzené oblasti,  ktoré budú garantovať. Hlavným garantom a koordinátorom bude Slovenská národná knižnica v Martine. Predpokladá sa využitie aj ďalších existujúcich výskumných, vývojových a technických kapacít v Slovenskej republike.
Program je rozvrhnutý na päť rokov, čo je reálny čas na jeho realizáciu. V materiáli sú vyčíslené a rozpísané finančné náklady nevyhnutné na realizáciu prípravnej etapy, v ktorej sa  vybuduje Centrum pre vzdelanie, výskum a vývoj technológií,  overia sa možnosti a ekonomické limity známych metód masovej neutralizácie a vybudovanie Technického centra s funkčnými prototypovými zariadeniami,  do ktorého sa Centrum pre vzdelanie, výskum a vývoj technológií v záverečnej etape transformuje, resp. začlení. Získané skúsenosti umožnia navrhnúť vysokokapacitné stabilné, resp. mobilné zariadenia vhodné na širšie použitie v knižniciach a archívoch. Zriadené Technické centrum bude v budúcnosti slúžiť ako stredisko ďalšieho výskumu a vývoja deacidifikácie a metodík súvisiacich s ochranou klasických nosičov informácií. Zároveň bude strediskom vzdelávania a výchovy odborníkov v oblasti ochrany a záchrany historického a súčasného fondu na  vysokej profesionálnej a technickej úrovni. Rozhodujúca úloha tu pripadne Slovenskej technickej univerzite – Fakulte chemickej a potravinárskej technológie, ktorá zabezpečuje najväčší objem prác a je hlavným garantom kvality a úspešnosti programu.
V časovom rozpise  sú vyznačené jednotlivé kroky riešenia tak, ako sa dohodlo s realizátormi programu. V jednotlivých etapách sú navrhnuté aj požadované finančné prostriedky, nevyhnutné na výskum a vývoj. 
V prípade prijatia materiálu bude dosah na štátny rozpočet predstavovať  plánovaných približne 52 mil. Sk (51 700 000) rozdelených na päťročné obdobie, t. j. približne 10 400 00 Sk na rok na jednu formálnu etapu. Na druhej strane realizáciou programu sa vybuduje funkčné Technické centrum s významnou kapacitou pre masovú deacidifikáciu a ďalšie procesy súvisiace s deacidifikáciou,   ako je výroba chemikálií, procesy spevňovania papiera a pod., vytvoria sa základy rozvoja výskumu a výchovy v tejto oblasti a podmienky na vývoj ďalších technologických postupov a zariadení na vlastnej materiálovej základni. 
Realizácia vlastného vysokokapacitného technologického zariadenia (resp. zariadení) a jeho prevádzkovanie v budúcnosti bude vysoko ekonomicky výhodné, založené na vlastnom technologickom a technickom riešení a surovinovej základni,  a tým aj dostupné pre knižnice a archívy. Tento prístup k riešeniu problematiky masovej deacidifikácie umožní pokračovať aj v ďalšej inovácii a optimalizácii tohto procesu. Zároveň vytvára podmienky na zapojenie súkromného sektora  najmä pri overovaní a výrobe funkčných technologických zariadení, a tým aj podmienky na stabilizáciu zamestnanosti v príslušných odboroch. Navrhované riešenia majú spĺňať všetky kritériá na to, aby negatívne neovplyvňovali stav životného prostredia.
Po skončení výskumu a realizácii vývoja príslušného technologického zariadenia, jeho odskúšaní a sprevádzkovaní je nevyhnutné vypracovať a predložiť na rokovanie vlády Slovenskej republiky vecný, časový a finančný harmonogram rutinnej prevádzky technologického zariadenia  na masovú deacidifikáciu ohrozených dokumentov. Cieľom predloženého harmonogramu je zabezpečiť, aby sa čo v najkratšom čase znížilo, resp. odstránilo ohrozenie nosičov informácií na drevitom papieri  v knižniciach a archívoch.
Vzhľadom na prijatie zákona č. 132/2002 Z. z.  o vede a technike, ktorý uvádza spôsob podpory vedy a techniky, resp. výskumu a vývoja a jeho financovania, odporúčame program riešiť v rámci štátneho programu Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti. Predložený materiál preto modeluje a charakterizuje len jednu z možností, príklad,  ako riešiť uvedenú problematiku, a zároveň upozorňuje na zložitosť danej úlohy. V zmysle citovaného zákona výber úloh  výskumu a vývoja zodpovedajúcich cieľom a vecnému zameraniu štátneho programu sa uskutoční verejnou súťažou.
Materiál bol zaslaný na medzirezortné pripomienkové konanie ministerstvám, odboru vládnej agendy Úradu vlády SR, sekcii hospodárskej politiky Úradu vlády SR a Slovenskej akadémii vied. Pripomienky nezaslal odbor vládnej agendy úradu vlády SR a podpredseda vlády I. Mikloš. Závažné pripomienky z medzirezortného pripomienkového konania sa zapracovali do materiálu. Ministerstvo hospodárstva SR predložilo zásadnú pripomienku, ktorá sa zapracovala do materiálu.
Materiál nebol prerokovaný v nijakom poradnom orgáne vlády SR a je potrebné ho predložiť  po prerokovaní vo vláde SR Rade štátneho programu výskumu a vývoja pre tematický štátny program Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti. 
Sprístupnenie materiálu nie je obmedzené.
Program sa predkladá na rokovanie vlády bez rozporov.