Informácia o stave prác na budovaní  Jednotnej platobnej agentúry a implementácii IACS v SR

1. Tvorba a implementácia IACS v SR

	V zmysle materiálov č. 2352/2002-360 „Harmonogram postupu prác na vybudovanie Platobnej agentúry a implementáciu Integrovaného administratívneho a kontrolného systému v Slovenskej republike“ a  č. 4244/2002-360 „Rozpracovaný návrh štruktúry, personálneho zabezpečenia a financovania Jednotnej platobnej agentúry“, ktoré boli  schválené na porade vedenia ministerstva bolo rozhodnuté, že v SR vznikne Jednotná platobná agentúra (ďalej len JPA), integrujúca Agentúru SAPARD, Intervenčnú poľnohospodársku agentúru (ďalej len IPA) a odbor platobnej agentúry MP SR, ako samostatná rozpočtová organizácia v zmysle zákona 
č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov (zriadenie JPA zákonom v zmysle § 21 ods. 4 písm. a) zákona č. 303/1995 Z.z., pričom zriaďovateľom bude Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky).
Po akreditácii JPA a vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie bude JPA výplatným orgánom povereným vyplácaním prostriedkov z  Európskeho poľnohospodárskeho zabezpečovacieho a garančného fondu (ďalej len EAGGF). Agentúra SAPARD, Intervenčná poľnohospodárska agentúra a odbor platobnej agentúry MP SR budú zlúčené (fúziou) do JPA s celým existujúcim hmotným a nehmotným investičným majetkom, pohľadávkami, záväzkami ako aj zamestnancami.
 
1.1 Integrovaný administratívny a kontrolný systém (IACS)

Podľa Nariadenia komisie (ES) č.2419/2001 z 11. decembra 2001 ustanovujúceho podrobné pravidlá pre uplatňovanie IACS pre určité programy pomoci spoločenstva, zriadeného Nariadením rady č. 3508/92 v nadväznosti na reformu Spoločnej poľnohospodárskej politiky z roku 1992 majú členské štáty vytvoriť nový IACS, vzťahujúci sa na programy pomoci na jednoročné plodiny, hovädzie a teľacie mäso, jahňacie a kozie mäso a na špecifické opatrenia pre hospodárenie v horských a podhorských oblastiach (znevýhodnené oblasti), oblastiach ochrany životného prostredia a pod.
Podmienkou poberania priamych platieb zo zdrojov EÚ pre Slovenskú republiku je plne funkčný IACS k termínu 1. 1. 2004. 

Hlavné ciele IACS sú: 
•	vytvorenie jednotného integrovaného postupu pri podávaní, administrovaní a kontrole žiadostí,
•	zvýšenie efektívnosti a účinnosti administratívy a kontrolných mechanizmov pre priamu pomoc farmárom,
•	využitie technických zdrojov v administrovaní a kontrole v záujme zjednodušenia týchto procesov,
•	a zabezpečenie proti dvojitým požiadavkám a neoprávneným platbám.

Základnými komponentmi systému IACS sú:
o	počítačová databáza,
o	identifikačný systém pre poľnohospodárske parcely,
o	systém pre identifikáciu a registráciu zvierat,
o	žiadosti o podporu (aplikácia príspevkov),
o	integrovaný kontrolný systém.
1.1.1 Časový harmonogram tvorby a implementácie IACS

Vzhľadom na krátkosť času je schopnosť stihnúť termín implementácie a plného sfunkčnenia IACS k 1.1.2004 ohrozená. Plány a zámery boli preto pretransformované do konkrétnych aktivít podľa prísneho časového harmonogramu, ktorý je prílohou tohto materiálu, pričom každý odklon od neho môže definitívne ohroziť  stanovený  termín plnej implementácie IACS v SR a jeho spustenie do prevádzky. Tvorba IACS na základe uvedeného harmonogramu bude prebiehať v nasledujúcich základných fázach / ich konkrétna časová špecifikácia je farebne vyznačená v prílohe č.4 materiálu/ :

Analýza úlohy
Ide o najdôležitejšiu časť celého projektu tvorby IACS, od ktorej závisí celý ďalší vývoj. Sú k nej potrebné všetky legislatívne predpisy platné v  SR a  v  EÚ, ako aj popis štruktúry jednotlivých registrov, ako sú register zvierat, LPIS, ovocných sadov, atď. Bude si vyžadovať veľmi úzku spoluprácu medzi dodávateľom a odberateľom, zapojenie všetkých pracovníkov odboru platobnej agentúry, ako aj tzv. komoditárov zo sekcie poľnohospodárstva, potravinárstva a obchodu a to vzhľadom k tomu, že práve títo sú najviac uzrozumení s platnou legislatívou EÚ.

Tvorba pilotného systému (ďalej len PS)  
Je z najväčšej časti závislá od dodávateľa , pretože tento zabezpečí vlastný prepis analýzy úlohy do prehľadného a zrozumiteľného algoritmu, ktorý poslúži ako podklad pre programátorov na vytvorenie celého systému.. Tvorba pilotného systému bude prebiehať priamo pod dohľadom informatikov odboru platobnej agentúry ako aj  odboru informatiky. Treba preto urýchlene zabezpečiť  prijatie špecialistov na informatiku na oboch spomínaných odboroch, pretože ich súčasný počet v rámci MP SR je podľa nášho názoru nedostačujúci.  
V tejto fáze je potrebné zabezpečiť možnosť prepojenia a vytvorenia interfejsov (rozhraní) na všetky externé registre, aby bolo možné vytvoriť vo fáze tvorby PS komunikačné moduly na tieto registre. 
Pilotný systém musí mať presne také isté charakteristiky a vlastnosti, ako bude mať plne implementovaný systém IACS v SR, s tým že jeho rozsah bude zatiaľ spracovaný iba pre potrebu pilotného testovania na minimálne dvoch až troch regionálnych odboroch (RO).

Výber Regionálnych odborov/RO/ pre pilotný systém  
V tejto časti je potrebné vybrať dva až tri RO, ktoré už teraz sú resp. budú v dobe štartu PS, dostatočne vybavené výpočtovou technikou. Za tieto regióny budú vo všetkých registroch (zvierat, LPIS, ovocné sady, chmeľnice, vinohrady, atď.) k dispozícii údaje potrebné pre fungovanie IACS a spustenie kontrolných mechanizmov.

Prevádzka PS  
Po sfunkčnení prepojenia všetkých registrov na centrálu IACS a vybrané RO bude prebiehať testovacia prevádzka modulov IACS na uvedených regiónoch a v centrále správcu IACS. V dobe pilotnej prevádzky budú testované a opravované všetky moduly a jednotlivé časti IACS. Budú vykonané penetračné (bezpečnostné) testy PS, bude možné presne vypočítať kalkuláciu nákladov na komunikáciu (telekomunikácie) a presne stanoviť potrebu HW prostriedkov na prevádzku celého systému (PC, servery, bezpečnostné prvky – firewall, kryptovacie zariadenia, atď.)

Celoplošná implementácia systému IACS
V tejto fáze bude po ukončení pilotnej prevádzky zavádzaný systém IACS na všetkých regionálnych odboroch. Podľa navrhovaného harmonogramu bude možné ešte aj počas celoplošnej implementácie (cca. 3 mesiace) realizovať testovanie a  bezpečnostné testy. Bude potrebné zabezpečiť zvyšnú výpočtovú techniku a zaškoliť zúčastnený personál. Taktiež je nutné pri celoplošnej implementácii vykonať bezpečnostný audit celého IACS a to z pohľadu EÚ, tak aj z pohľadu platnej legislatívy EÚ (ochrana osobných údajov, atď.).

Okrem už spomínaných základných krokov je nutné počas približne jedného roka vypracovať manuály pre prevádzku celého systému, manuály pre evidenciu a správu žiadostí o poskytovanie podpôr pre regionálne odbory, bude potrebné preškoliť všetkých zúčastnených v systéme a taktiež bude potrebné spustiť mediálnu kampaň pre farmárov s ohľadom na prechod na iný systém poskytovania subvencií po vstupe do EÚ. 

1.1.2 Počítačová databáza 

Jedným zo základných komponentov systému IACS je počítačová databáza. Jej úlohou  je zaznamenávať údaje získané z aplikácie príspevkov a umožňovať predovšetkým priamu a bezprostrednú orientáciu kompetentného orgánu v údajoch, vzťahujúcich sa aspoň k trom predchádzajúcim po sebe nasledujúcim kalendárnym alebo obchodným rokom. 
Okrem už uvedených spomínaných registrov zvierat a registrov poľnohospodársky využívaných plôch tvoria súčasť systému ďalšie databázy ako :
•	register žiadostí,
•	register farmárov
•	register fariem
•	záznamy údajov z doterajších aplikácií podpôr,
•	platobná databáza,
•	špeciálne registre (register viníc, chmeľníc a ovocných sadov).

Podľa kritérií EÚ je nevyhnutná existencia jednotného registra fariem, jeho pravidelná aktualizácia a prepojenie s centrálnou databázou IACS. V súčasnosti existuje niekoľko takýchto registrov, ktoré sa nachádzajú v niekoľkých inštitúciách. Za základ sa berie oficiálny register  spravovaný Štatistickým úradom Slovenskej republiky, založený na základe výsledkov štrukturálneho cenzu fariem v Slovenskej republike, ktorý sa uskutočnil v rámci Národného programu PHARE 1999. Tento cenzus prezentuje výsledky za subjekty, ktoré majú registrovanú hlavnú, resp. vedľajšiu poľnohospodársku činnosť. Definitívne výsledky, ktoré budú publikované, budú zahŕňať aj domácnosti spĺňajúce podmienky pre štatút farmy aj domácnosti, ktoré majú niektoré poľnohospodárske aktivity, ale nespĺňajú podmienky pre farmy. 
Z pohľadu vstupu SR do EÚ v roku 2004 je možné považovať aktuálnu situáciu vývoja registra fariem pre IACS za dobrú. Na základe výsledkov poľnohospodárskeho cenzu bude k dispozícii množstvo údajov o počte fariem a ich typológii ktoré budú základom pre prvú implementáciu registra fariem.
Ako primárny kľúč pre spojenie registra fariem na externé registre sa použije kombinácia 
2 desať znakových identifikátorov IČO (identifikačné číslo žiadateľa) pre právnické osoby a RČ (rodné číslo) pre fyzické osoby. Používanie osobných údajov vrátane RČ v informačných systémoch upravuje zákon č.428/2002 Z.z. z 3.júla  2002 s účinnosťou od 1.septembra 2002.
V zmysle uvedeného zákona je nutné zdôvodniť v prípade potreby nevyhnutnosť použitia RČ u fyzických osôb, pričom dňa 23.8.2002 MP SR obdržalo od splnomocnenca na ochranu osobných údajov v informačných systémoch  Úradu vlády SR kladné stanovisko k použitiu RČ ako jednoznačného identifikátora pre fyzické osoby v informačných systémoch, ktoré sú súčasťou IACS na kontrolu oprávnenosti poskytovanej podpory v oblasti poľnohospodárstva z fondov EÚ do rezortu pôdohospodárstva.
Čiastkové informačné systémy register zvierat a register vinohradov sú ustanovené osobitnými zákonmi, preto budú ich  prevádzkovatelia vyžadovať rodné číslo v prechodnom období do 31.12.2003, aj keď zákony nešpecifikujú zoznam osobných údajov spracovávaných v informačných systémoch.  Do 31.12.2003 bude potrebné upraviť tieto zákony tak, aby bol v nich vymedzený okruh spracovávaných  osobných údajov zoznamom. Zároveň  do osobitných zákonov budú zapracované podmienky predpokladanej výmeny údajov medzi čiastkovými informačnými systémami a poskytovanie údajov pre potreby EÚ.
Podľa pokynov Európska únia požaduje individuálne údaje za každého žiadateľa a za každú platbu. Zároveň vyžaduje prístup k údajom, ktoré budú spracovávané čiastkovými informačnými systémami IACS-u. Celý systém výmeny údajov vrátane osobných údajov bude nutné upraviť v  Zákone o podpore v pôdohospodárstve a , ktorý je momentálne v štádiu prípravy.
Register fariem bude obsahovať informácie potrebné pre realizáciu registra a pre aplikáciu systému IACS a  opatrení SPP. Je veľmi dôležité mať jasnú informáciu o identifikácii žiadateľa vo vzťahu k štruktúre a produkcii farmy, ktoré sú predmetom dotácií. Aby sa zabránilo akejkoľvek duplicite dotácií pri jednom subjekte, musí byť táto informácia prepojená s databázou (interne resp. externe – LPIS, register zvierat, vinohradnícky register ), ktorá obsahuje informácie o fyzickej identifikácii objektu (parcely/produkcia, bloky / ILOT-y alebo zvieratá) a s identifikáciou dotačnej schémy, podľa ktorej sa výroba realizuje. Pod skratkou ILOT rozumieme  užívateľský blok, ktorý zoskupuje dohromady niekoľko susediacich poľnohospodárskych parciel obhospodarovaných tým istým farmárom .
IACS bude poskytovať JPA aj MP SR dostatočný zdroj údajov o poľnohospodárstve. Úplnosť vybraných údajov bude mať výhodu vo svojej kvalite v porovnaní s údajmi ŠÚ SR. Možnosť prepojenia registra fariem pre IACS a registra fariem Štátneho cenza fariem bola prediskutovaná so ŠÚ SR. Register fariem bude v rámci JPA vedený iba pre potreby poskytovania platieb, to však neznamená, že v ňom budú vedení všetci farmári. Register farmárov bude evidovať iba farmárov, ktorí si podajú žiadosť o dotáciu.
Ďalším dôležitým prvkom je existencia jednotného registra žiadostí (žiadateľov), jednotný postup administratívneho spracovania a kontroly, sieťové prepojenie všetkých databáz (vrátane vonkajších zdrojov) a vytvorenie jednotného integrovaného informačného systému.
	K tomuto účelu MP SR vyhlásilo verejnú súťaž na dodávku vytvorenia, overenia a celoštátnej plošnej implementácie "Integrovaného administratívneho a kontrolného systému v rezorte Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky". Po prevzatí súťažných podkladov, predloženia ponúk uchádzačmi a vyhodnotení komisia rozhodla, že víťazom verejnej súťaže sa stala spoločnosť SOFTEC spol. s r. o., ktorého ponuka po súčte výsledných hodnôt vyhodnotenia jednotlivých členov komisie dosiahla najvyššie bodové ohodnotenie.
Po následnom doručení námietok neúspešných uchádzačov proti určeniu poradia vyhodnotených ponúk a postupu obstarávateľa vo verejnej súťaži, bolo na MP SR doručené rozhodnutie Úradu pre verejné obstarávanie, v ktorom nariaďuje obstarávateľovi zrušenie predmetnej verejnej súťaže, pretože obstarávateľ v súťažných podkladoch nedostatočne vymedzil pravidlá uplatnenia jednotlivých kritérií, ktorými mal zabezpečiť kvalitatívne rozlíšenie ich splnenia, čím porušil pravidlá transparentnosti.
Ministerstvo pôdohospodárstva SR, ako obstarávateľ, v zmysle záverov uvedeného rozhodnutia zrušilo listom zaslanom na uverejnenie do vestníka verejnú súťaž, a v záujme zabezpečenia dodávky vytvorenia, overenia a celoštátnej plošnej implementácie IACS pripravilo novú verejnú súťaž (nadlimitnú metódu verejného obstarávania) s rovnakým predmetom obstarávania. Víťazný uchádzač mal zabezpečiť dodávku IACS a služieb s tým spojených v štruktúre komplexného programového riešenia, jeho užívateľského overenia a konečnú užívateľskú celoštátnu plošnú implementácia, vrátane analýzy úlohy, softvérových komunikačných prvkov, dátového rozhrania na ostatné systémy, výber integračných nástrojov a konektorov pre komplexné fungovanie IACS. Po prevzatí súťažných podkladov, podalo súťažné ponuky spolu 10 uchádzačov. Komisia na vyhodnotenie súťažných ponúk vylúčila zo súťaže tých uchádzačov, ktorých ponuky neobsahovali všetky požadované náležitosti v zmysle oznámenej metódy verejného obstarávania resp. súťažných podkladov. Následne šesť uchádzačov podalo námietku na Úrad pre verejné obstarávanie proti predmetnému vylúčeniu.
Dňa 10. septembra 2002 bolo na MP SR doručené rozhodnutie Úradu pre verejné obstarávanie, v zmysle ktorého sa vyhovuje námietke uchádzača a nariaďuje sa obstarávateľovi verejnú súťaž zrušiť z dôvodu, že kritériá stanovené obstarávateľom v oznámení o vyhlásení metódy verejného obstarávania nie je možné objektívne vyhodnotiť a tieto spochybnenia nie je možné dodatočne konvalidovať. 
Týmto rozhodnutím, ktoré je podľa nášho názoru nepochopením kritérií hodnotenia, prichádza do úvahy jediná možnosť, a to výber spoločnosti zabezpečujúcej požiadavky predmetnej súťaže metódou rokovacieho konania bez zverejnenia. 
Ak do konca novembra 2002 nebude rozhodnuté o dodávateľovi softvéru pre IACS, bude tým priamo ohrozené dodržanie implementácia a plného sfunkčnenia IACS k 1.1.2004  a tým aj možnosť vyplácania priamych platieb  farmárom z fondov Európskej únie po vstupe        

1.1.3 Identifikačný systém pre poľnohospodárske parcely 

Podmienkou poberania priamych platieb zo zdrojov EÚ pre Slovenskú republiku je plne funkčný IACS. LPIS (Land Parcel Identification System) – Identifikačný systém pre poľnohospodárske parcely je jedným z piatich komponentov systému IACS.
LPIS môže byť založený na systéme poľnohospodárskych parciel, farmárskych ILOT-ov, fyzických blokov alebo katastrálnych parciel.
V Slovenskej republike sa LPIS buduje na báze fyzických blokov (poľnohospodárska plocha s viac menej stabilnými prirodzenými hranicami) na pozadí ortofotomáp.

Postupné kroky vytvárania LPIS:
•	spracovanie účelových digitálnych ortofotomáp a ich dodanie,
•	digitalizácia hraníc blokov, vytváranie primárneho LPIS,
•	tlač a distribúcia mapových podkladov na RO MPSR,
•	základná verifikácia s vybranými užívateľmi poľnohospodárskej pôdy (vykoná sa po prvotnom zakreslení hraníc blokov s najväčšími užívateľmi poľnohospodárskej pôdy),
•	prevod výsledkov základnej verifikácie do digitálnej formy spojený s informáciou o využívaní pôdy v bloku a priraďovanie ďalších atribútov,
•	tlač pracovných máp pre kontrolnú verifikáciu,
•	kontrolná verifikácia s užívateľmi poľnohospodárskej pôdy,
•	prevod výsledkov kontrolnej verifikácie do digitálnej formy,
•	finálne údajové kontroly.

Charakteristika blokov: bloky majú mať stabilné limity (ohraničenia, medzné hodnoty), ktoré sa z roka na rok nemenia . Majú byť ľahko rozoznateľné aj na kartografických dokumentoch, ktoré sa používajú v procese žiadostí ako aj v teréne.
Predpokladaný typ limitov, ktoré majú byť použité v definícii bloku, sú (v poradí ich hierarchickej dôležitosti): infraštruktúra (cesty, vodné kanály); farmové medze (brázdy, pásy, koľaje) a iné limity medzi typmi krajinnej pokrývky, ktoré sú považované za prevažne stabilné (potoky, vinohrady, sady, hranice lesa); limity medzi parcelami toho istého typu krajinnej pokrývky, ktoré môžu byť považované za trvalé (línie plotov, ohrady živých plotov); jasne viditeľné hranice urbanizovaných plôch (budovy, chodníky, parky, záhrady, ihriská, smetiská); prirodzené a umelé vodné plochy.
Veľkosť a štruktúra blokov sa bude odlišovať podľa štruktúry poľnohospodárskej krajiny a podľa prevažujúceho typu krajinnej pokrývky. 
Najmenšia veľkosť bloku je stanovená na 0,1 až 0,2 ha. Najväčšia veľkosť bloku bude stanovená počas prvých etáp práce na základe výsledkov. Vnútorné neproduktívne plochy väčšie ako 0,05 ha a lineárne objekty so šírkou viac ako 5 m sú z bloku odstránené. 
Vybudovaním a realizáciou identifikačného systému produkčných blokov na poľnohospodárskej pôde LPIS ako kľúčového komponentu IACS, bol po viacerých rokovaniach so zástupcami organizácií a
 zástupcami MP SR poverený Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy (VÚPOP). Za týmto účelom mu bola k 1.3. 2002 doplnená zriaďovacia listina v Predmete činnosti o uvedenú činnosť. Základnou podmienkou vybudovania LPIS-u podľa nariadenia komisie (ES) č. 1593/2000 zo 17. júla 2000, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č.3508/1992 zakladajúce Integrovaný administratívny a kontrolný systém pre niektoré systémy pomoci spoločenstva, je mať k dispozícii letecké snímky územia SR v predpísanej mierke a kvalite.
Takýto systém bude vytvorený aj za účelom zjednodušenia správy a výkonu kontrol, ako aj za účelom odbúrania riešenia sporov pri chybnom poskytovaní údajov v žiadostiach o dotácie. Zároveň má vytvorenie elektronického systému LPIS zlepšiť kvalitu vyhodnocovania žiadostí pre poskytovanie priamych platieb, ako aj výkon ich kontrol. 
Digitálne geografické informácie obsahujú dva druhy dát, ktoré uľahčujú prácu v geografickom informačnom systéme (GIS) jedná sa o:
•	alfanumerické dáta, ktoré popisujú atribúty geografických jednotiek (napr. uvedené atribúty môžu slúžiť k popisu parcely: číslo, plocha, ohraničenie, využívanie pôdy, sklon terénu),
•	grafické dáta, sú reprezentované rastrovou a vektorovou formou zobrazujúcou objekty zemského povrchu, ktoré sú predmetom záujmu (kontrola dotácií, modelovanie povrchového odtoku...). V praxi je jeden bod definovaný svojimi koordinátmi (x, y a z) a lineárny objekt prostredníctvom prepojenia bodov (úsečka). Parcela je vo všeobecnosti popísaná ako polygón so všetkými úsečkami, ktoré stanovujú jej ohraničenie.
LPIS kombinuje pri identifikácií parciel informačnú databanku s alfanumerickými dátami a     mapový materiál s grafickými dátami.
 Metodika, ktorú VÚPOP pri tvorbe LPIS používa bola predstavená  
13. - 15. februára 2002 zástupcom IPSC ( Institute for the Protection and the Security of the Citizen -Ispra), inštitúcie spadajúcej pod Joint research centre, pánovi Olivierovi Leo a pani Els DeRoeck. Obaja sa zhodli v tom, že navrhnutý postup je v súlade s pravidlami EÚ pre vytvorenie LPIS.
Riešiteľským pracoviskom je VUPOP a manažérom projektu je Ing. Michal Sviček CSc. Doba riešenia projektu je  15. marec 2002 až 15. december 2003. 
V dňoch 5-6.júna 2002 sa konalo Peer review zamerané na problematiku týkajúcu sa IACS. Členovia misie konštatovali, že  aj keď bol zaznamenaný výrazný pokrok slovenské autority si musia uvedomiť dôležitosť IACS-u pre schémy SPP. Rozhodnutie používať produkčné bloky považujú za veľmi rozumné a  v súlade s očakávaniami Komisie, čo sa týka výberu najlepšej cesty pre budovanie IACS na Slovensku. Tento fakt je kľúčový nielen pre zvládnutie termínu 1.1.2004, ale je zároveň základom pre prípravu Slovenska na vstup do EÚ na základe pravidelnej aktualizácie nariadenia č. 1593/2000, ktoré vyžaduje použitie GIS systému s platnosťou od 1.1.2005.
	Zostávajúci čas je veľmi krátky a schopnosť stihnúť termín je ohrozená, preto je  potrebné prácu výrazne zintenzívniť, zapojiť do nej viac pracovníkov a získať väčší objem finančných prostriedkov, pretože vybudovanie funkčného systému v súlade s požiadavkami EÚ je podmienkou získania priamych platieb po vstupe SR do EÚ.
   	Odporúčania misie boli zamerané hlavne na dobudovanie celkovej stratégie pre implementáciu, na jej bezodkladné doplnenie, vytvorenie súvislého plánu pre vývoj, fungovanie a údržbu IACS systému. VÚPOP musí písomne deklarovať, že LPIS je prioritnou úlohou č.1 pre tento ústav. LPIS sa má budovať jednoducho a špecificky pre IACS. Požaduje sa podrobné projektové plánovanie.	Je potrebné zapojiť do procesu regionálne odbory a zaškoliť ich v oblasti všetkých princípov IACS-u tak, aby sa mohli identifikovať a riešiť otázky a problémy. Takéto školenia majú  pokryť všetky zložky IACS-u, ktoré môžu byť zahrnuté od procesu digitalizácie a uplatnenia v praxi až po kontrolu na mieste. 				
   Úlohy a zodpovednosť medzi jednotlivcami a jednotlivými orgánmi musia byť jednoznačne pochopené a zdokumentované.
   Osobitnú pozornosť treba venovať otázke predchádzania destabilizácie farmárskeho podniku a obmedzenia potenciálnych konfliktov medzi užívateľmi a vlastníkmi pôdy (právna základňa, úloha Štátneho pôdneho fondu atď.)
VÚPOP je správcom informačného systému o pôde. Má dobré skúsenosti s využívaním údajov DPZ, veľkomierkového mapovania a takisto dostatok skúseností pri riešení úloh v rezortoch poľnohospodárstva a životného prostredia.

Základné princípy budovania LPIS:
•	podkladom sú digitálne ortofotomapy (veľkosť pixla  0,5 m absolútna RMSE  2,5 m),
RMSE / ROOT MEAN SQURE ERROR/= polohová chyba
•	digitálne mapy 1:10 000,
•	fyzické bloky sú vlastnou náplňou LPIS,
•	verifikácia a upresnenie blokov a ich vnútorných hraníc u poľnohospodárskych podnikoch v spolupráci s RO MPSR. Tieto sa javia ako najvhodnejšie pre verifikáciu údajov vzhľadom k tomu, že ich je v rámci SR dostatočný počet (36) a okrem toho podrobne poznajú podnikateľské subjekty vo svojich regiónoch.

Vstup ortofotomáp a iných podkladov

Podkladom pre vlastné vytváranie LPIS, teda digitalizáciu fyzických blokov a naplnenie databázy budú digitálne ortofotomapy. Tieto digitálne ortofotomapy musia spĺňať parametre minimálnej geometrickej presnosti ako je veľkosť pixla ≤ 0,5 m a absolútna RMSE ≤ 2,5 m (závisia od kvality digitálneho modelu terénu). Ortofotomapy nesmú byť staršie ako päť rokov (aktualizácia bude prebiehať každý rok nasnímkovaním 20% územia SR) a uprednostňujú sa farebné ortofotomapy. Na snímkovaní územia Slovenskej republiky sa podieľajú dve firmy, Eurosense a Geodis Slovakia na základe Zmluvy o dielo medzi VÚPOP a už uvedenými spoločnosťami (Z.z. o verejnom obstarávaní tovarov, služieb a verejných prác), ktoré sa po vzájomnej konzultácii dohodli o prerozdelení územia v pomere 50:50. So snímkovaním sa začalo 10. mája 2002 a firma Eurosense má k 14.10.2002 nasnímkovaných a použiteľných už 82,6% územia zo svojho podielu, a firma Geodis Slovakia 65%. Spolu to predstavuje približne 73,6% územia SR. Za predpokladu dobrých poveternostných podmienok sa plánuje nasnímkovať zvyšných 26,40% ešte tento rok.     

Digitalizácia hraníc blokov - vytváranie primárneho LPIS

Vlastná tvorba LPIS je nevyhnutne závislá od prísunu ortofotomáp. Užitočnou vrstvou pri vytváraní LPIS sú aktuálne, pokiaľ možno čo najčerstvejšie mapy (1:10 000), buď v papierovej forme, ale uprednostňujú sa digitálne formy (mapy sa skenujú a georeferencujú).
Digitalizácia hraníc fyzických blokov prebieha okamžite po dodaní digitálnych ortofotomáp (spracovanie účelových digitálnych ortofotomáp prebieha v troch etapách: I. 1.9. 2002, II. 15.10. 2002, III. 1.11.-15.12. 2002), ukončenie tvorby blokov na RO MPSR nasleduje mesiac, resp. 15 dní po získaní ortofotomapy.
Plne zdigitalizované sú regióny Trnava, Hlohovec, Piešťany, Šaľa a Banská Štiavnica (používajú sa mapy z roku 2001). Digitalizácia prebieha v okresoch Rimavská Sobota a Považská Bystrica.

Verifikácia a doplnenie údajov od poľnohospodárskych subjektov

Po zakreslení hraníc blokov na Výskumnom ústave pôdoznalectva a ochrany pôdy Bratislava sa výrezy ortofotomáp so zakreslenými hranicami blokov vytlačia a zašlú na príslušné RO MPSR, ktoré si podľa dopredu vypracovaného reálneho harmonogramu (pozvanie zodpovedných zástupcov poľnohospodárskych subjektov, alebo osôb na základe menších celkov /okresov, povodia, geografického celku/) pozvú relevantných zástupcov poľnohospodárskych subjektov priamo na príslušné RO MPSR, kde uskutočnia verifikáciu. Na každom regionálnom odbore je vyčlenený jeden pracovník zodpovedný za vlastnú verifikáciu. Z dôvodu efektívneho využitia pracovného času sa bude v rámci kraja vykonávať verifikácia vždy na jednom regionálnom odbore, a po ukončení sa pracovníci presunú na ďalší. Tento proces sa bude opakovať dovtedy, kým nebude základná verifikácia ukončená v celom kraji. Prísun ortofotomáp so zakreslenými hranicami s VÚPOP bude zladený s procesom verifikácie. To znamená, že vrstva blokov bude dodávaná tak, aby vždy jeden RO MPSR v rámci kraja mohol uskutočňovať verifikáciu. Verifikácia má byť ukončená do mesiaca od dodania ortofotomáp.

V procese verifikácie sa využijú dva základné zdroje podkladov:

•	grafická: vytlačená mapa v klade ŠMO 1:5 000 (resp. 1:10 000) obsahujúca hranice fyzických blokov LPIS-u,
•	textové prílohy: LPIS verifikácia a karta užívateľa.

Farmári (zodpovední zástupcovia poľnohospodárskych subjektov) vyznačia na mapu, ktoré bloky, resp. časti blokov užívajú aj s informáciou o kultúre, plodine, výmere a označenia subjektu. Bloky pri základnej verifikácii budú označované pracovným identifikačným číslom.
Ohľadom verifikácie údajov z LPIS sa dňa 25.júla 2002 uskutočnilo školenie pre zodpovedných pracovníkov pre LPIS a kontakt s poľnohospodárskymi subjektami z každého regionálneho odboru a zabezpečili a dohodli sa ďalšie stretnutia už v konkrétnych regiónoch s kompetentnými osobami (je vypracovaný harmonogram školení). Následne na to sa začala verifikácia regiónu Trnava (overovanie správnosti metodiky), kde prvá fáza verifikácie bola zabezpečená výberom poľnohospodárskych subjektov obhospodarujúcich najmenej 90% PPF tzn. všetky právnické a fyzické osoby užívajúce najväčšie plochy PPF. Okres Hlohovec, Piešťany a Trnava sú už zverifikované (vytvára sa databáza) a verifikácia prebieha v okrese Banská Štiavnica.

Prevod výsledkov základnej verifikácie do digitálnej formy

RO MPSR zhromaždia tieto grafické prílohy a pripravia ich na odvoz na VÚPOP Bratislava, ktorý bude aktualizovať a dopĺňať LPIS na základe týchto informácií (vytvorenie vnútorných hraníc v rámci bloku podľa užívateľa a kultúry). VÚPOP naskenuje grafické prílohy a editovanie primárnej vrstvy LPIS na základe výsledkov základnej verifikácie uskutoční priamo on screen, tak že naskenovaná grafická príloha bude transparentná a editácia sa uskutoční priamo. Databáza sa doplní o atribúty o užívateľoch a kultúre. Týmto spôsobom sa vytvárajú regióny Hlohovec, Piešťany a Trnava.

Tlač pracovných máp pre kontrolnú verifikáciu

Tlač a distribúcia pracovných máp pre kontrolnú verifikáciu bude prebiehať v podstate za rovnakých podmienok ako tlač pracovných máp pre základnú verifikáciu.

Kontrolná verifikácia s užívateľmi poľnohospodárskej pôdy a prevod výsledkov kontrolnej verifikácie do digitálnej formy

Bude prebiehať ako pri základnej verifikácii, len s tým rozdielom, že verifikácií by sa mali zúčastniť už všetci žiadatelia o dotácie. Tento bod môže prebehnúť aj počas prvej kampane. Pri kontrolnej verifikácii budú bloky identifikované číslom ich centroidu, ktoré bude pre Register poľnohospodárskych produkčných plôch referenčné.

Variant použitia nenáročných GPS v procese verifikácie

GPS (Global positioning system – Globálny systém pre lokalizáciu v priestore) sa môže použiť na rýchlu identifikáciu blokov už pred zdigitalizovaním hraníc blokov alebo po ich zdigitalizovaní. Použitie GPS sa môže otestovať na vybraných RO MPSR.
Identifikácia blokov pomocou GPS môže začať výberom väčších užívateľov poľnohospodárskej pôdy. Zodpovedný zástupca poľnohospodárskeho podniku spolu s určeným pracovníkom RO MPSR, respektíve VÚPOP Bratislava odmerajú pomocou GPS súradnice bodu nachádzajúceho sa v bloku/parcele, ktorú užívajú. Meranie sa vykoná tak, aby bod ležal cca 20 m vo vnútri bloku/parcely. Takto sa zmerajú súradnice všetkých blokov/parciel ktoré užíva užívateľ. Ďalej sa pokračuje v inom poľnohospodárskom subjekte tým istým spôsobom - zmeraním súradníc pomocou GPS bodov ležiacich 20 m vo vnútri obhospodarovaných parciel. Týmto spôsobom sa dá ušetriť čas, výhodou je nezávislosť od digitalizácie hraníc blokov, merania s GPS sa môžu uskutočniť úplne nezávisle, ale nevýhodou sú vysoké finančné náklady.
Na RO MPSR takto budú distribuované vrstvy LPIS s predbežnou identifikáciou užívateľov, čo bude znamenať úsporu času.
Metodika GPS bude použitá aj pri zameriavaní, t.j. lokalizácii vinohradov. GIS bude v tomto prípade vytvorený na základe troch grafických vrstiev, pričom prvú budú tvoriť ortofotomapy, druhú údaje spracované z katastrálnych úradov a tretia vrstva bude tvorená údajmi získanými zameraním súradníc vinohradov už spomínanou metódou GPS.

Využitie katastra pri tvorbe LPIS

Prednosti:	
•	je jednoznačne detailný,
•	katastrálne parcely majú nezameniteľné označenie,
•	sú ľahko čitateľné pre výpočet brutto plochy a v mnohých prípadoch sa dá určiť u jednotlivých katastrálnych parciel účel využívania,
•	sú sčasti digitalizované,
•	poskytujú informáciu o tom, kto je vlastníkom parcely.

Nevýhody: 	
•	kvalita a dátum (v papierovej forme a časovo neaktuálne),
•	nie je ukončená digitalizácia katastra,
•	z dôvodu, že v katastri sa jedná predovšetkým o preukázanie vlastníctva pozemku môže dochádzať k tomu, že katastrálne parcely nezodpovedajú poľnohospodárskym parcelám, o čo sa vlastne systém IACS zaujíma.

Tieto znaky môžu za určitých podmienok spôsobiť to, že z dôvodu generovaných problémov dôjde k výraznému zaťaženiu a spomaleniu celého systému LPIS, v extrémnom prípade až k jeho znefunkčneniu. Okrem toho môže dôjsť k tomu, že katastrálna parcela je menšia ako obhospodarovaná produkčná plocha, pričom tento problém sa v systéme poľnohospodárskych parciel, resp. produkčných (fyzických) blokov nevyskytuje.
Hlavným účelom systému LPIS je, že neslúži pre potreby riešenia majetkových a vlastníckych vzťahov k pôde, ale za účelom zistenia skutočného užívania pôdy.
Tvorba LPIS ako aj sfunkčnenie celého systému IACS je veľmi závislá od časového faktoru (funkčný IACS k termínu 1. Januára 2004). Problém je v dodávke ortofotomáp z dôvodov závislosti od počasia a poveternostných podmienok a v ich úplnosti (nepokrývajú celé územie daného regiónu). 
Najviac problémovou časťou tvorby LPIS je samotná verifikácia s užívateľmi poľnohospodárskej pôdy, pretože doterajšie skúsenosti poukázali na niekoľko nedostatkov. Prvý spočíva v neinformovanosti užívateľov o možnostiach poberania priamych platieb z fondov EÚ a následnej neochoty spolupracovať. Bolo by prínosné začať propagovať a medializovať tieto možnosti formou publikácie  v masmédiách (televízia, tlač a pod.), pretože už pri pozývaní zástupcov poľnohospodárskych subjektov k verifikácii sa nedostavia kompetentní zástupcovia (nevedia presne zakresliť hranice parciel, hoci mapy sú jednoznačne identifikovateľné)  a je veľký problém zistiť užívateľov menších poľnohospodárskych parciel (nárok na poberanie pomoci má každý užívateľ obhospodarujúci pôdu s minimálnou rozlohou 0,3 ha). Riešime to pomocou zoznamu farmárov poskytnutým Štatistickým úradom Slovenskej republiky (Štrukturálny cenzus fariem v Slovenskej republike). Najväčší problém je v samotnej verifikácii, keďže metóda ktorá sa v súčasnosti uplatňuje je časovo ťažko zvládnuteľná, RO MPSR nemajú postačujúci počet zamestnancov a ani zodpovedajúce priestory k verifikácii. Je potrebné zmeniť metódu v čo najkratšom časovom období a to vytvorením pracovných skupín, ktoré by po dodaní kompletne zdigitalizovaných ortofomáp daného regiónu navštevovali konkrétne obce, a po predchádzajúcom oboznámení obyvateľov (miestny rozhlas a tlač), verifikovali pôdu spolu so všetkými užívateľmi menších i väčších parciel v jeden deň. Tento spôsob sa javí ako najideálnejší a iné metódy, ako napríklad zasielanie máp užívateľom domov, sa javia nepraktické a finančne oveľa náročnejšie (po zakreslení tej istej parcely viacerými užívateľmi, sa musia žiadatelia znovu stretnúť a dohodnúť).

Špeciálne registre pre potreby kontroly dotácií 

Požiadavka na vypracovanie takýchto registrov vyplýva z opatrení Spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ, ktoré ich vytvorenie vyžadujú a kontrolujú (produkčné kvóty). Nariadenie EÚ 3508/92 však vyžaduje kompatibilitu jednotlivých systémov. Takéto registre možno v systéme IACS využiť na získanie doplňujúcich informácií najmä pri kontrolách. 	
Register vinohradov je jednou z neoddeliteľných súčastí IACS, pričom platforma, na ktorej bude register vytvorený musí umožniť prepojenie na IACS. 
Ministerstvo pôdohospodárstva SR dňa 14. februára 2002 vyhlásilo verejnú súťaž na zameranie vinohradov GPS metódou podľa podmienok v pilotnom projekte PHARE, ktorý stanovil základné pravidlá pre tvorbu registra vinohradov na základe modelovej vinohradníckej obce Svätý Jur. Cieľom GPS metódy  je zistenie výmery parciel osadených vinohradom na úrovni presnosti DGSP.  Jedná sa o plochu 22 217 ha, pričom podklady sú zo 603 obcí 6 vinohradníckych oblastí, na základe údajov ŠÚ SR. 
Po podpísaní zmluvy s víťazom verejnej súťaže firmou GEO-KOD s.r.o., so sídlom v Bratislave, nebol dodržaný pôvodne plánovaný termín z dôvodu podania námietky jedného z uchádzačov a súťaž bola po dobu 1 mesiaca pozastavená. K 31. augustu 2002 bolo metódou GPS zameraných cca 3 500 ha vinohradov pričom celá plocha vinohradov by mala byť zameraná, na základe zmluvy s víťazom verejnej súťaže, do polovice júna 2003.  
Zdrojom informácií a prevádzkovateľom registra vinohradov je Ústredný kontrolný a skúšobný ústav poľnohospodársky v Bratislave (ÚKSÚP), ktorý je zo zákona správcom registra vinohradov v SR. Tento zabezpečuje identifikáciu vinohradov, kontakt s užívateľmi ako aj vkladanie odborných údajov do databázy registra vinohradov. Ako podklad pre identifikáciu a vyhľadanie vinohradu sa používajú jednak katastrálne mapy EN, ako aj dostupné letecké snímky. Načítanie, spracovanie a finalizácia plôch bude v GIS Topol pre Windows. 
Medzi ostatné špeciálne registre, podľa legislatívy EÚ, patria register chmeľníc, ovocných sadov, ryže a olív. Posledné dva registre sa Slovenska nedotýkajú, aj keď ani tento sektor nemožno úplne vylúčiť.
V marci 2002 prejednalo MP SR materiál č.2829/2002-510 „Návrh centrálnej evidencie ovocných sadov a chmeľníc v  predvstupovom období a harmonizácia ovocinárskej štatistiky podľa požiadaviek EÚ“ upravený na základe pripomienok a podkladov ŠÚ SR a ÚKSÚP. V uvedenom materiály bola rozpracovaná postupnosť krokov pre vypracovanie evidencie ovocných sadov a chmeľníc v SR, metodika verifikácie údajov ako aj opatrenia na realizáciu, postup prác a časový harmonogram vybudovania uvedených registrov spolu s vyčíslením finančných nárokov na realizáciu. 
Realizáciou a koordináciou úlohy verifikácie ovocných sadov a chmeľníc vo vybraných výrobných blokoch SR pre roky 2003-2004 bol poverený ÚKSÚP (stredisko Veľké Ripňany) a po vyhlásení a vyhodnotení tendra, by sa mali tvoriť tieto registre rovnakou metodikou, ako register vinohradov.

1.1.4 Systém pre identifikáciu a registráciu zvierat

Povinnosťou každého členského štátu je zaviesť systém identifikácie a registrácie zvierat (hovädzí dobytok, ošípané, ovce a kozy).
Vytvorením a sprevádzkovaním Centrálnej evidencie hospodárskych zvierat (ďalej len CEHZ) k 1. januáru 2003 bol poverený Štátny plemenársky ústav Slovenskej republiky (ŠPÚ SR) (úprava zriaďovacej listiny č. 5652/2000-250/457 z 29. júna 2001) a za týmto účelom bol v roku 2001 odštartovaný twinningový projekt v spolupráci s talianskymi partnermi, ktorý má za úlohu vytvoriť a sprevádzkovať funkčný systém registrácie. 
V rámci twinningového projektu bola vyhlásená verejná súťaž (PHARE tender) na dodávku výpočtovej techniky a vytvorenie softvéru pre plné sfunkčnenie centrálnej evidencie hospodárskych zvierat. V súčasnosti sa pracuje na vývoji nového softvéru, ktorý by v plnej miere zodpovedal požiadavkám EÚ a to ako z pohľadu veterinárnej legislatívy, tak aj pre potreby IACS.
K 1.októbru 2002 bolo v centrálnej evidencii zaevidovaných 4 068 fariem, z čoho je 3 845 fariem HZ, zvyšok sú kafilérie, bitúnky, obchodné spoločnosti, výstavné priestory. Jedná sa o farmy, ktorých status bol prejednaný so Štátnou veterinárnou a potravinovou správou SR (ŠVaPS SR) a s jednotlivými farmármi. Až po odsúhlasení údajov o farme je farma zaevidovaná do centrálnej evidencie . 
V CEHZ je zaevidovaných 611 857 ks hovädzieho dobytka, ktoré plne spĺňajú podmienky  týkajúce sa evidencie a identifikácie hospodárskych zvierat  (majú identifikačné čísla, ktoré spĺňajú požiadavky nariadení EK), z nich pre 580 057 ks boli vydané  pasy zvierat. 
Okrem toho boli  pre CEHZ dodané ďalšie zariadenia potrebné pre fungovanie celého systému a to popisovače ušných značiek. Ide o dve zariadenia na popisovanie ušných značiek. Takýmto spôsobom sa odbúra potreba nákupu náhradných ušných značiek a tým časové zdržania v prípade potreby pridelenia stratenej, resp. znehodnotenej ušnej značky. 
CEHZ je spracovaná v spolupráci s firmou AXON-PRO, ktorá vyhrala PHARE tender na dodávku softvéru. Ako databázový softvér pre centrálnu evidenciu je použitý ORACLE 9i na báze Windows 2000 Server. Uvedený softvér dáva základné predpoklady pre bezproblémové využívanie centrálnej evidencie v rámci IACS. Podobným smerom by sa mali uberať aj ostatné vytvárané registre.
Otvorenou otázkou zostáva, či budú dáta, ktoré sú spracovávané v rámci IACS pre potreby kontrol vyplácania prémií spracovávané v budúcej centrálnej databanke IACS, alebo budú čiastkové dáta zasielané do registra zvierat, tam spracované a systém IACS bude pracovať iba s výsledkami týchto previerok.
Ak by sa dáta na vyhodnotenie zasielali do centrálneho registra zvierat a tam spracovávali, bude sa musieť v uvedenej evidencii spracovať softvérový modul, ktorý by bol za tieto operácie zodpovedný.
Vzhľadom k objemu spracovávaných dát sa  toto riešenie javí ako najschodnejšie, bude však potrebné tento návrh prediskutovať s výhercom výberového konania na dodávku IACS a so zainteresovanými pracovníkmi z odboru informatiky na MP SR, zástupcami ŠPÚ SR a ŠVaPS SR. Okrem toho by si takéto riešenie vyžadovalo zamestnať informatikov, ktorí budú pracovať pre odbor platobnej agentúry na MP SR a aj informatikov, ktorí by pracovali na ÚPZ - ŠPÚ SR v Žiline a boli zodpovední za funkčnosť a operácie v rámci tohto modulu. 
Podobný postup riešenia je aj u veterinárnej databázy, kde veterinárna databanka by sa nachádzala na ÚPZ – ŠPÚ SR v Žiline a prístup k tejto databanke bude zabezpečený prostredníctvom internetu podľa stanovených prístupových práv.
Funkčná centrálna evidencia hospodárskych zvierat má byť uvedená do plnej prevádzky k
1. januáru 2003. Táto časť sa dotýka hovädzieho dobytka a čo sa týka perspektívy evidencie oviec, kôz a ošípaných do systému označovania, registrácie a vedenia Centrálnej evidencie hospodárskych zvierat, je nevyhnutné riešiť urýchlené prijatie legislatívnych noriem na označovanie a registráciu oviec, kôz a ošípaných v náväznosti na legislatívu EÚ, riešenie systému označovania uvedených druhov zvierat (tvarová a obsahová stránka ušných značiek) a prípravu harmonogramu zavádzania systému označovania, registrácie a vedenia Centrálnej evidencie oviec, kôz a ošípaných (spôsob financovania, postup zavádzania systému, tlač dokumentov, školenia držiteľov zvierat).  
Náklady na vytvorenie Centrálnej evidencie hospodárskych zvierat (CEHZ) sú uvedené v prílohe (Tabuľka č.3).

1.1.5 Integrovaný kontrolný systém

Integrovaný systém administrovania, evidencie a kontroly žiadosti na poskytnutie priamych platieb bude zahŕňať všetky podané žiadosti (administratívne kontroly, „kontroly na mieste“, overenie leteckým alebo satelitným snímkovaním), vrátane zodpovednosti za výkon a kvalitu kontrol.
Podľa príslušných Nariadení EÚ v rámci analýzy rizika sú jednotlivé členské krajiny povinné vykonať kontrolu minimálne 5% žiadateľov o priame platby na plochu a hovädzí dobytok a 10% pre ovce a kozy. Z toho časť sa kontroluje na mieste a časť sa môže kontrolovať na základe snímkovania. Pričom sa berú do úvahy 3 snímky satelitné (na jeseň, na začiatku a koncom jari) a jedna letecká snímka (infračervená), ktorá musí byť urobená medzi 30. májom a 15. júnom. Môže byť v mierke 1:30 000 a v prípade nejasností sa vykoná dodatočná „kontrola na mieste“. 
Systém administratívnej kontroly a „kontroly na mieste“ je v súčasnosti uplatňovaný prostredníctvom Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky, finančných úradov a iných organizácií, avšak je viac – menej náhodný. Integrovaný systém kontroly podľa IACS bude vyžadovať zásadnú spoluprácu dotknutých rezortov a inštitúcií.
V budúcnosti sa predpokladá vytvorenie Centrálnej kontrolnej služby, ktorá bude na základe analýzy rizika a odporúčaní ostatných spolupracujúcich organizácií a RO MPSR vytvárať systém migrácie kontrolórov  v rámci regiónov, kde kontrolóri (zamestnanci RO MPSR) určitého regiónu budú vykonávať „kontrolu na mieste“ v inom odľahlom regióne (nie v susednom), tak aby sa zachovala transparentnosť a nezávislosť princípu kontroly. Úlohou tohto orgánu bude  koordinovať prácu kontrolórov, zabezpečovať všetky potrebné náležitosti k výkonu kontroly, ako aj zodpovedať za už vykonané kontroly a spolupracovať s ostatnými dotknutými organizáciami (závery zistenia kontrol iných inštitúcií sú záväzné aj pre JPA).
Z týchto dôvodov, sa vybraní zamestnanci odboru platobnej agentúry, zúčastnili viacerých seminárov vzťahujúcich sa k pravidlám uplatňovania IACS, administratívnych kontrol, princípu „kontrol na mieste“, diaľkového snímania, súčinnosti pri vykonávaní kontrol a vypracovávajú sa dokumenty vzťahujúce ku kontrolám (napr. analýza rizika a následný výber podniku pre „kontrolu na mieste“, integrovaný systém kontrol).

1.2 Legislatívne, inštitucionálne a administratívne zabezpečenie

Nariadenia upravujúce základné opatrenia Spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ sú záväzné pre všetky členské krajiny. Podrobnosti ich výkonu (kompetencie, postupy, informačné toky, sankčné a kontrolné postupy) upravuje legislatíva jednotlivých členských štátov.
Aj keď legislatívna opora na vyplácanie podpôr poľnohospodárskym podnikateľom v SR už existuje, situácia je značne odlišná oproti EÚ, a to najmä:
•	finančným rozsahom,
•	rozsahom podporných programov,
•	rozsahom kontroly,
•	stupňom integrácie jednotlivých prvkov (registre, databázy, kontroly a pod.).

Základnou a prvoradou podmienkou pre zavedenie systému IACS je vybudovanie štruktúry v JPA pre výkon priamych platieb (subvencií) do poľnohospodárskej podnikateľskej sféry, ktorej IACS je neoddeliteľnou súčasťou.
IACS vyžaduje regionálne pracoviská, ktoré sú nevyhnutné pre zber, kontrolu a registráciu žiadostí a na výkon povinných „kontrol na mieste“. Profesijne náročné činnosti môžu byť delegované na špecializované agentúry a firmy (zodpovednosť za ich výkon zostáva na JPA a ministerstve).
Všetky procedúry a postupy JPA pri prijímaní a administrovaní žiadosti o podporu, vrátane kompetencii a zodpovednosti, musia byť zaznamenané písomnou formou (manuál) a musí byť zjednotené konanie pri predkladaní žiadostí (integrovaný postup pri predkladaní, kontrole a administrovaní žiadostí).
	Budovanie IACS nadväzuje na už existujúce právne predpisy, najmä Zákon č. 240/1998 Z. z. o poľnohospodárstve a o zmene a doplnení ďalších zákonov, zákony o finančných postupoch, legislatívne normy o vykonávaní kontrol a pod. Na základe týchto už existujúcich právnych noriem sa pripravuje Zákon o podpore v pôdohospodárstve, ktorý pojednáva o poskytovaní podpôr už v súlade s legislatívou EÚ ako aj o zriadení, organizácii a pôsobnosti JPA a nástrojoch regulácie trhu.
	Z hľadiska sfunkčnenia IACS ako aj budúcej akreditácie JPA sa zamestnanci odboru platobnej agentúry zúčastnili na viacerých seminároch prostredníctvom twinningových projektov týkajúcich sa reštrukturalizácie poľnohospodárstva, štruktúry a zákonodarstva v krajinách EÚ, regulácie trhu s vybranými produktmi ako aj organizácie platobných agentúr v Európe, overovania a kontroly žiadosti, schvaľovania a výplaty platieb, účtovných postupov a samotnej implementácie IACS v Slovenskej republike.
Vypracovávajú sa pracovné verzie dokumentov (napr. formulár žiadosti o podporu v rastlinnej a živočíšnej výrobe, protokol o vykonaní „kontroly na mieste“), systém vyplácania podpôr (postup žiadosti od beneficienta až k výplate s možnými alternatívami postupu), interné predpisy (analýza rizika, služobné pokyny pre „kontrolu na mieste“) a v rámci twinningového projektu sa uskutočňujú pravidelné pracovné návštevy nemeckých expertov zamerané predovšetkým na zmapovanie postupu implementácie IACS, ako aj na využitie ich poznatkov a skúseností. Taktiež sa uskutočnil študijný pobyt zamestnancov odboru platobnej agentúry a Štátneho plemenárskeho ústavu v NSR zameraného predovšetkým na vytvorenie systému IACS so zameraním na register hovädzieho dobytka.
V septembri 2002 bol v EÚ schválený projekt PHARE „Príprava slovenských inštitucionálnych štruktúr nevyhnutných pre implementáciu IACS v súvislosti s požiadavkami SPP“. Cieľom projektu je zharmonizovať pravidlá pre poskytovanie priamej pomoci v poľnohospodárstve relevantnými nariadeniami EÚ, pripraviť zamestnancov na centrálnej a regionálnej úrovni na administrovanie a kontrolu priamych platieb v súlade s kritériami EÚ, vrátane kontrol na mieste a vytvoriť technickú infraštruktúru pre administratívu, ktorá zdieľa IACS. Projekt by sa mal začať realizovať v druhej polovici roku 2003.

2. Organizačné a personálne zabezpečenie JPA

2.1 Organizačné a personálne zabezpečenie JPA

 	V zmysle materiálu č. 2352/2002-360, ktorý bol schválený v PVM 4. apríla 2002 bolo rozhodnuté, že v SR vznikne JPA, ktorá bude integrovať Agentúru SAPARD, Intervenčnú poľnohospodársku agentúru a odbor platobnej agentúry MP SR.  
Na základe materiálu do PVM č.4244/2002–360 „Rozpracovaný návrh štruktúry, personálneho zabezpečenia a financovania Jednotnej platobnej agentúry.“ bolo rozhodnuté, že JPA bude zriadená formou samostatnej rozpočtovej organizácie  v súlade so zákonom č.303/1995 Z.z.   o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov, pričom zriaďovateľom bude Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky. Po akreditácii JPA a vstupe SR do Európskej únie bude JPA jediným výplatným orgánom v Slovenskej republike povereným vyplácaním prostriedkov z  EAGGF.
Pracovnoprávne vzťahy zamestnancov JPA budú upravené zákonom č.312/2001 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov. Nakoľko zamestnanci agentúry SAPARD a Intervenčnej poľnohospodárskej agentúry sú v súčasnosti zaradení vo verejnej službe, bude potrebné uskutočniť ich preradenie do štátnej služby, tak aby pri vzniku JPA boli všetci jej zamestnanci už zaradení v štátnej službe.
 Celkový limit zamestnancov RO MPSR na rok 2002 je 296. V každom z 8 krajských pracovísk MPSR bude pre zabezpečovanie potrieb rezortu súvisiacich s presadzovaním agrárnej politiky pracovať po 5 zamestnancoch a ďalších 16 zamestnancov je zaradených pre zabezpečovanie kontrolnej činnosti v rezorte t.j. celkovo by na krajských pracoviskách MPSR pracovalo 56 zamestnancov. Pre budúcu JPA bude potom zo súčasných 296 zamestnancov RO MPSR pracovať zostávajúcich 240, čo bude predstavovať po cca 6 zamestnancoch na každom z navrhovaných 36 regionálnych pracovísk JPA. Títo  budú mať na starosti zber žiadostí o dotácie resp. prémie, ich zadávanie do systému, poradenstvo ako aj kontroly na mieste, pričom pôjde o podobné činnosti aké v súčasnosti RO vykonávajú. Pri takomto spôsobe riešenia personálneho obsadenia RO JPA nebude potrebné v najbližšej dobe prijímať nových zamestnancov resp. podľa potreby v minimálnom počte. Ušetria sa tým finančné prostriedky a nároky na štátny rozpočet.
	Ako už bolo vyššie spomenuté, podľa výsledkov posledného Štrukturálneho cenzu fariem v SR, ktorý uskutočnil ŠÚ SR je v SR 683 816 subjektov, ktorí vykonávajú, alebo sa hlásia k vykonávaniu poľnohospodárskej činnosti. Z toho 71 038 je farmárov, ktorí  spĺňajú kritériá fariem podľa EU. Z tohto počtu by na jedno z 8 regionálnych pracovísk JPA pripadlo cca 8880 fariem (resp. farmárov). Pri počte 36 regionálnych pracovísk by na jedno pracovisko pripadlo 1973 fariem. Vzhľadom na uvedené skutočnosti, náročnosť úloh, ktoré budú budúce regionálneho pracoviská JPA vykonávať  ako aj  počet pracovníkov, ktorý by v oboch prípadoch pripadal na 1 regionálne pracovisko, sme sa priklonili k variantu 36 regionálnych pracovísk JPA. Takéto rozloženie regionálnych pracovísk by tiež zabezpečilo lepšiu komunikáciu a informovanosť pracovníkov o farmách (resp. farmároch).
 	  Na odbore platobnej agentúry je v súčasnosti vytvorených 17 pracovných miest. (viď. príloha č.2) V materiále z rokovania vlády č. UV-5761/2002 „Analýza požiadaviek na zabezpečenie administratívnych potrieb a nových inštitúcií súvisiacich s implementáciou práva EÚ na rok 2003“ bolo odboru platobnej agentúry, resp. budúcej súčasti centrály JPA zaoberajúcej sa priamymi platbami schválených ďalších 30 pracovných miest na rok 2003. V prílohe č.1 tohto materiálu uvádzame aktuálny návrh organizačnej štruktúry budúcej JPA. 

2.2 Vzdelávacie aktivity
Kvalifikačný potenciál a vzdelávanie zamestnancov je nevyhnutnou podmienkou pre rozvoj každej organizácie. Potreby vzdelávania sú stanovené na základe aktuálnych, ako aj perspektívnych potrieb budúcej JPA. Cieľom vzdelávacích aktivít súčasných ako aj budúcich zamestnancov JPA je príprava na výkon práce súvisiacej s poskytovaním priamych platieb z európskych fondov, ako aj oblasť výkonu predbežnej i technickej kontroly súvisiacej s ich poskytovaním. Ukazuje sa tiež  ako nevyhnutné rozširovanie jednak jazykových schopností / prioritne AJ, ďalší NJ / ako aj  počítačovej zručnosti zamestnancov. JPA sa bude snažiť pružne reagovať na novo prijímanú legislatívu  relevantnú pre jej potreby a zabezpečovať možnosť s jej oboznamovaním pre svojich zamestnancov. 
Ciele vzdelávacích aktivít sú nasledovné :
•	všeobecný, 
vzdelávanie zamestnancov súčasného odboru platobnej agentúry ako aj budúcej JPA má ako všeobecný cieľ poskytnúť vedomosti o mechanizmoch európskej integrácie, o preberaní acquis communautaire a budovaní inštitúcií kompatibilných s EÚ, čo bude podporené jazykovou prípravou formou jazykových kurzov v hlavných komunikačných jazykoch EÚ s cieľom pripraviť zamestnancov na aktívnu komunikáciu s inštitúciami EÚ a kooperáciu pri programoch PHARE, twinningových projektoch a pod. ako aj na multilaterálnu a bilaterálnu spoluprácu JPA s príslušnými inštitúciami EÚ. 

•	špeciálny, 
prehlbovanie  kvalifikácie zamestnancov špeciálnym vzdelávaním, zameraným na získanie špeciálnych vedomostí, schopností a zručností na výkon práce súvisiacej s poskytovaním priamych platieb z európskych fondov, ako aj oblasť výkonu predbežnej i technickej kontroly súvisiacej s ich poskytovaním.

Cieľovou skupinou uvedených vzdelávacích aktivít je jednak vybraný okruh zamestnancov MP SR ako aj vybraný okruh odborných zamestnancov regionálnych odborov (RO).

Formy uvedených vzdelávacích aktivít sú  interné (individuálne štúdium legislatívy EÚ súvisiacej s poskytovaním priamych platieb)  ako aj externé (účasť zainteresovaných pracovníkov na školeniach, seminároch, študijných cestách a stážach v rámci twinningových projektov prebiehajúcich na ministerstve).

3. Rozpočet

          Predkladaný návrh rozpočtu na rok 2003 pre JPA bol spracovaný na základe „Opatrenia Ministerstva financií Slovenskej republiky z 3. mája 2002, ktorým sa ustanovuje rozpočtová klasifikácia“ uvedená vo Finančnom spravodajcovi č. 8/2002.
          Rozhodnutím ministra zo dňa 4.09.2001, bol v rámci štruktúry MP SR zriadený odbor platobnej agentúry (OPA) v sekcii pôdohospodárskej politiky a rozpočtu. Úlohou OPA je v  krátkom časovom období pripraviť platobnú inštitúciu pre poskytovanie priamych platieb podľa jednotlivých schém pomoci v členských štátoch EÚ,  vytvoriť a stanoviť podmienky pre vybudovanie JPA.
           Vzhľadom na to, že na vybudovanie funkčnej JPA do konca roka 2003 zostáva pomerne málo času, predpokladáme, že budúci rok 2003 bude administrovať dotácie do poľnohospodárstva naďalej Ministerstvo pôdohospodárstva SR V súčasnosti  dotácie  rieši priamo MP SR. OPA sa  predovšetkým zaoberá projektom IACS, a preto sa  v roku 2003 sústredí na  zavedenie  tohto projektu  do praxe.   
          V súčasnosti sú agentúry SAPARD  a  Intervenčná poľnohospodárska agentúra (IPA) samostatné právnické subjekty. Svoje návrhy rozpočtov na rok 2003  spracovávajú  samostatne a predložia ich do vedenia ministerstva MP SR. Agentúry SAPARD a IPA vytvoria spolu s OPA JPA,  ktorá by mala byť dobudovaná do konca roka 2003. 

      Predkladaný návrh rozpočtu na rok 2003 pre JPA je spracovaný vo výdavkovej časti v položkách :
600 - Bežné výdavky
700 -  Kapitálové výdavky
          V návrhu rozpočtu  vo výdavkovej časti sú uvedené potreby finančných prostriedkov na zabezpečenie činnosti  funkčnej JPA. 
    
600  Bežné výdavky: 
V bežných výdavkoch sa rozpočtuje:
610 -  Mzdové náklady  - sú rozpočtované na predpokladaný stav pracovníkov v roku 2003 za JPA počtom  422  pracovníkov v  celkovej sume 85 788 tis. Sk.
620 - Odvody do poisťovní a NÚP sú kvantifikované z rozpočtovaných miezd,  platne stanoveným % podielom do zdravotných poisťovní, sociálnej poisťovne a  príspevkom do Národného úradu práce,  vo výške 32 414  tis .Sk.
630 -  Tovary a ďalšie služby -  predstavujú  výdavky potrebné na komplexnú a organizačnú činnosť JPA v celkovej výške  72 060 tis. Sk. 
•	Cestovné náklady sú rozpočtované na základe potreby tuzemských a zahraničných služobných ciest vo výške 6 207 tis. Sk
•	Náklady na  energiu, vodu a komunikácie  predstavujú sumu 13 354  tis. Sk.
•	Náklady na materiál a služby sa predpokladajú vo výške 17 344 tis. Sk. V tejto položke sa rozpočtujú výdavky na nákup a  dozariadenie kancelárií nábytkom, výpočtovou  a telekomunikačnou technikou do 30 000 Sk, základného softvéru, ako aj ostatné náklady na materiál a služby. 
•	Dopravné náklady sa predpokladajú na prevádzku osobných motorových vozidiel v celkovej výške   9 515 tis. Sk.
•	Položka rutinná a štandardná údržba predstavuje výšku 5 148 tis. Sk.
•	V položke nájomné za prenájom sa predpokladajú výdavky za prenájom administratívnych budov a garáží vo výške 9 710 tis. Sk.
•	V položke ostatné tovary a služby sa predpokladajú výdavky na školenia pracovníkov, inzercia, tlmočnícke a prekladateľské služby,  propagácia,  prídel do sociálneho fondu v celkovej výške  10 782  tis. Sk.

Bežné výdavky predstavujú celkovú sumu: 190 262 tis. Sk

700  Kapitálové výdavky :
V kapitálových výdavkoch sa rozpočtuje:
710 – Obstarávanie kapitálových aktív
711 003 - Nákup softvéru vo výške 7 000 tis.Sk
713 - Nákup  kancelárskych strojov a prístrojov a zariadení (nábytok,  výpočtová technika  a  rozmnožovacie  stroje -  nad 30 000,- Sk)  v  centrále a  na  regiónoch   predstavuje celkovú  sumu  28 890  tis. Sk. 
714 - Nákup dopravných prostriedkov je  predpokladaný  vo výške 2 500 tis. Sk.

Kapitálové výdavky  predstavujú celkovú sumu 38 390  tis. Sk.

Celkový úhrn výdavkov na správu JPA predstavuje sumu 228 652 tis. Sk.

Európskej únii do Bruselu bol predložený návrh na twiningový projekt na zabezpečenie inštitucionálnej podpory IACS vo výške 1 067  tis. EUR; z toho hradí: 
Európska komisia                                                                   800 tis. EUR
Slovenská strana formou kapitálových výdavkov                  267 tis. EUR
 
Prehľadný rozpis výdavkov sa nachádza v prílohe č.3 tohto materiálu.