Informácia

o priebehu a výsledkoch 
12. zasadnutia Ministerskej rady OBSE
Sofia, 6.-7. decembra 2004

A. Priebeh zasadnutia Ministerskej rady OBSE
V dňoch 6.-7. decembra 2004 sa uskutočnilo v Sofii 12. zasadnutie Ministerskej rady OBSE (MiR). Funkciu predsedu OBSE vykonávalo v roku 2004 Bulharsko.
Na zasadnutí sa zúčastnili ministri zahraničných vecí z 30 účastníckych štátov (ú.š.) OBSE (z celkového počtu 55), delegáciu SR viedol štátny tajomník MZV SR Ivan Korčok. Predsedníctvo EÚ zastupoval holandský minister zahraničných vecí Bernard Bot a Európsku komisiu (EK) komisárka pre zahraničné vzťahy Benita Ferrero-Waldner. Ministerská rada zhodnotila činnosť OBSE počas bulharského predsedníctva a vytýčila oblasti, na ktoré bude Organizácia sústreďovať pozornosť v najbližších rokoch.
Najviac diskutovanými otázkami počas zasadnutia MiR (vrátane paralelných rokovaní nižších orgánov OBSE, koordinačných zasadnutí EÚ a NATO, ako aj neformálnych bilaterálnych schôdzok) bola časť Ministerskej deklarácie, týkajúca sa nesplnenia záväzkov RF o stiahnutí jej jednotiek z územia Moldavska a znížení, resp. stiahnutí jej vojsk a techniky z Gruzínska (tzv. istanbulské záväzky prijaté na summite OBSE v roku 1999). Rovnako problematické bolo aj spoločné vyhlásenie ú.š. k situácii na Ukrajine. V oboch prípadoch RF blokovala text, ktorý by poškodil jej zahraničnopolitické záujmy. Na stretnutí Powell – Lavrov v podvečer prvého dňa MiR nebola dosiahnutá dohoda o spoločnom chápaní záväzkov RF a politickej situácie na Ukrajine, čo viedlo k nedohode o celom texte Ministerskej deklarácie. Podobne neuspeli ani snahy EÚ, ktorá sa snažila do posledných minút presadiť spoločný text k Ukrajine tým, že blokovala prioritu RF - deklaráciu k 2. svetovej vojne. Keď však RF pohrozila, že zablokuje celý balík ministerských rozhodnutí (pozri prílohu), členské krajiny EÚ sa na záverečnom koordinačnom stretnutí priklonili k ústupu zo svojej pozície a schválili deklaráciu k 2. svetovej vojne, čo umožnilo prijatie balíka rozhodnutí. Hlavná negociačná línia bola na úrovni RF – USA, preto EÚ bola v závere postavená pred takpovediac hotovú vec a v princípe ustúpila RF, aby neprevzala na seba vinu za neúspech MiR. Negociačný priestor EÚ bol tiež značne oslabený vzhľadom na fakt, že USA ustúpili RF už 6.decembra. Na základe uvedeného možno len konštatovať „víťazstvo“ RF, ktorá dosiahla svoj cieľ (deklarácie k 2. svetovej vojne a k terorizmu, absenciu zmienky o plnení jej istanbulských záväzkov, ako aj neprijatie vyhlásenia k Ukrajine, ktoré nevyhovovalo jej zahraničnopolitickým záujmom). Delegácia RF po skončení MiR neskrývala spokojnosť s jej výsledkami. Atmosféra MiR potvrdila vzrastajúci pocit návratu studenej vojny, ktorý je v poslednom období citeľný aj v sídle OBSE vo Viedni.
V tejto situácii bolo, podobne ako na MiR v 2003 v Maastrichte, vydané vyhlásenie úradujúceho predsedu OBSE, ministra zahraničných vecí Bulharska Solomona Passyho, ktorý na základe vystúpení ú.š. zhrnul podstatnú časť pôvodných bodov deklarácie. Názory na problematiku tzv. istanbulských záväzkov však boli spomenuté oproti pôvodnému návrhu textu deklarácie len vo veľmi oslabenej forme (RF nebola ani uvedená, a to napriek tomu, že členské krajiny EÚ na koordinačných stretnutiach poverili holandské predsedníctvo, aby u Bulharska zabezpečilo ponechanie paragrafu v pôvodne navrhovanej forme). Chybou tiež bolo, že predmetné vyhlásenie neodznelo a bolo distribuované len písomne. Samostatné interpretačné vyhlásenia pripravili Holandsko v mene členských krajín EÚ, Grécko v mene členských krajín NATO, ďalej Gruzínsko, Moldavsko, Kanada a Nórsko. NATO jednoznačne zdôraznilo spojitosť medzi splnením istanbulských záväzkov a ratifikáciou adaptovanej ZKOS a vyzvalo RF, aby si svoje záväzky urýchlene splnila. EÚ vyjadrila hlbokú ľútosť nad opätovným nenájdením spoločného jazyka ku kľúčovým otázkam agendy OBSE: k riešeniu regionálnych problémov vrátane plnenia istanbulských záväzkov RF ako aj k situácii na Ukrajine. EÚ vyzvala RF splniť si svoj záväzok z Istanbulu bez odkladu. V súvislosti so situáciou na Ukrajine EÚ vyjadrila poľutovanie, že ani v tejto otázke nebolo možné dosiahnuť konsenzus, napriek tomu, že text navrhovanej deklarácie bol podporovaný i samotnou ukrajinskou vládou. EÚ jasne podporila aj aktivity OBSE/ODIHR v oblasti dodržiavania acquis OBSE v oblasti volebných štandardov v súlade s kodanským dokumentom z roku 1999. Takisto vyjadrila podporu skorému vytvoreniu panelu eminentných osobností (pozn. na príprave návrhu uvedeného rozhodnutia zohrala kľúčovú úlohu SR spolu s MR). Na záver svojho vystúpenia EÚ vyzvala všetky ú.š. urobiť maximum v záujme vyriešenia otázky revidovanej príspevkovej škály do konca roku 2004, na ktorej sa takisto na MiR ešte nepodarilo dohodnúť a ktorá je nesmierne dôležitá pre ďalšie fungovanie OBSE. 
Je pozoruhodné, že na rozdiel od minulého roku USA nevydali na záver MiR samostatné vyhlásenie, čo len umocnilo špekulácie o skutočnej pozícii USA, ktorá pomerne ľahko vyhovela požiadavkám RF. RF vo svojom vystúpení počas zasadnutia znovu odmietla spájanie istanbulských záväzkov s ratifikáciou ZKOS a napadla OBSE ako organizáciu na manipuláciu volieb.
B. Stručný prehľad niektorých najdôležitejších vystúpení
Počas zasadnutia Ministerskej rady OBSE vystúpili s prejavom všetky účastnícke štáty, partneri pre spoluprácu ako aj predstavitelia viacerých medzinárodných organizácií. Mnohí predstavitelia vo svojich vystúpeniach zdôraznili potrebu pokračovať v spoločnom boji proti terorizmu, zdôraznili význam relevantných protiteroristických rozhodnutí MiR, podporili reformu OBSE, vytvorenie panelu eminentných osobností. Ďalej podčiarkli nevyhnutnosť boja voči netolerancii a diskriminácii, ocenili 3 konferencie OBSE, ktoré boli venované uvedenej problematike v roku 2004 (v Berlíne, Paríži a Bruseli), uvítali zámer úradujúceho predsedu menovať 3 osobitných predstaviteľov pre rôzne formy netolerancie, ako aj posilnenie činnosti ODIHR v uvedenej oblasti. Partneri takisto uvítali ďalšiu konferenciu o antisemitizme a iných formách netolerancie, ktorá sa uskutoční v španielskej Cordobe v roku 2005. V súvislosti s nedávnymi prezidentskými voľbami na Ukrajine a vzniknutou situáciou viacerí rečníci zdôraznili dôležitosť nenásilného riešenia vzniknutej krízy, ocenili doterajšiu úlohu všetkých aktérov politického života ako aj úlohu OBSE pri monitorovaní volieb, resp. v úlohe sprostredkovateľa. V súvislosti so Zmluvou o konvenčných ozbrojených silách v Európe (ZKOS) väčšina ministrov pripomenula, že niektoré záväzky z istanbulského summitu súvisiace s Moldavskom a Gruzínskom ešte neboli splnené. Ich urýchlené splnenie by vytvorilo podmienky pre zmluvné strany pokročiť s ratifikáciou adaptovanej ZKOS. Účastníci zasadnutia ďalej vyjadrili znepokojenie nad viacerými pretrvávajúcimi konfliktmi na území OBSE, vrátane tzv. „zmrazených“ konfliktov v Náhornom Karabachu, Podnestrovsku a Gruzínsku. Väčšina ministrov podporila ďalšie rozvinutie iniciatívy OBSE o hraničnom a colnom monitorovaní moldavsko-ukrajinskej hranice. V súvislosti s Gruzínskom väčšina ministrov zdôraznila dôležitosť hraničnej pozorovateľskej misie OBSE (na hraniciach s RF) a naliehala na predĺženie jej mandátu. 
Úradujúci predseda OBSE (CiO), minister zahraničných vecí Bulharska Solomon Passy podčiarkol dôležitosť implementácie záväzkov OBSE, ktorá bola jednou z priorít bulharského predsedníctva. Tento rok sa v OBSE posilnili snahy dosiahnuť väčšiu rovnováhu medzi politicko-vojenskou, ekonomicko-environmentálnou a ľudsko-právnou dimenziou. Posilnila sa napr. koordinácia a spolupráca medzi jednotlivými štátmi, ako aj medzinárodnými organizáciami v oblasti bezpečnosti a manažmentu hraníc, uskutočnili sa viaceré školenia a workshopy pre pohraničných pracovníkov. V ľudskoprávnej oblasti bolo jednou z priorít bulharského predsedníctva vzdelávanie. CiO uvítal finančnú podporu viacerých účastníckych štátov pre Akadémiu OBSE v kirgizskom Biškeku. V súvislosti s tzv. "zmrazenými konfliktmi“, ktoré napriek pokračujúcemu úsiliu naďalej pretrvávajú, vyzdvihol úlohu OBSE pri hľadaní ich riešenia. Na Západnom Balkáne sa situácia zlepšila, avšak marcové udalosti v Kosove poukázali na stále krehkú stabilitu v regióne. Pozornosť bola venovaná i ďalšiemu rozvoju spolupráce s oblasťou strednej Ázie. Na záver svojho úvodného vystúpenia CiO zdôraznil 3 presvedčenia, ktoré nadobudol počas uplynulého obdobia: 1) potrebu solidarity s cieľom zabrániť vytvoreniu nových deliacich čiar, 2) OBSE by mala rozširovať svoje princípy a vplyv ďalej: jej skúsenosti by sa mohli využiť i v iných častiach sveta. Významná bola tento rok podpora OBSE Afganistanu, konkrétne vyslanie volebného podporného tímu. Podľa CiO by príklad OBSE mohol mať pozitívny vplyv i na Blízky východ. 3) OBSE sa musí viac zviditeľniť. Rok 2005 (rok viacerých výročí) predstavuje v tomto smere vynikajúcu príležitosť. Dôležité je takisto viac angažovať poslancov Parlamentného zhromaždenia OBSE do procesu reformy Organizácie. CiO sa tento rok pokúsil s niekoľkými svojimi návrhmi (napr. presunúť konanie Ekonomického fóra z Prahy do Dušanbe alebo Implementačnej schôdzky OBSE k ľudskej dimenzii z Varšavy do Tbilisi) takpovediac otestovať hranice a prelomiť niektoré tabu v OBSE. V záverečnom stručnom prejave CiO vyzval ú.š. poskytnúť potrebné ľudské i finančné zdroje pre pozorovanie opakovaného 2. kola prezidentských volieb na Ukrajine. Uvítal vyhlásenie Ministerskej rady o Náhornom Karabachu. Vyjadril poľutovanie, že sa nepodarilo dosiahnuť konsenzus na texte Ministerskej deklarácie, napriek tomu sa však uskutočnila dôležitá výmena názorov a taký dialóg je dôkazom relevantnosti OBSE. Vyjadril nádej, že v roku 2005 bude Organizácia schopná konať rozhodnejšie opierajúc sa o solídny spoločný základ. 
Minister zahraničných vecí Holandska Bernard Bot v mene EÚ vo svojom vystúpení o.i. zdôraznil potrebu OBSE prispôsobiť sa meniacemu sa prostrediu. V boji proti terorizmu hrá dôležitú úlohu každá z troch dimenziií OBSE. Väčšia rovnováha medzi nimi je dôležitá, avšak kľúčovou by v OBSE naďalej mala zostať ľudská dimenzia. EÚ podporuje proces reformy OBSE a v tejto súvislosti i rozhodnutie o vytvorení panelu eminentných osobností. Znepokojenie vyjadrila EÚ nad situáciou v Gruzínsku a Moldavsku. EÚ je pripravená pokračovať v konzultáciách o deklarácii o bezpečnosti a stabilite v Moldavsku. Zdôraznila, že kľúčom pri riešení konfliktov v uvedených dvoch krajinách zostáva plnenie istanbulských záväzkov, osobitne stiahnutie vojsk a výzbroje RF z územia Moldavska a Gruzínska. EÚ ďalej vyjadrila poľutovanie a znepokojenie, že niektoré účastnícke štáty OBSE nespĺňajú štandardy OBSE pre slobodné a férové voľby. V súvislosti so situáciou v Bielorusku vyzvala vedenie krajiny spolupracovať pri rozvoji dobrých vzťahov medzi vládou a občianskou spoločnosťou. Na záver EÚ pripomenula svoje rozšírenie o 10 krajín ako aj pripravenosť aktívne prispieť do ďalšej činnosti OBSE. 
V podobnom duchu vystúpila aj komisárka EK pre zahraničné vzťahy Benita Ferrero-Waldner, ktorá o.i. zdôraznila posilnenie spolupráce medzi EÚ a OBSE, ktoré by sa mali vzájomne dopĺňať. 
Minister zahraničných vecí USA Colin Powell zdôraznil, že Helsinský proces bol a zostáva kľučovým katalyzátorom pre mierové a demokratické zmeny. Mnoho sa dosiahlo, avšak v mnohých oblastiach je ešte potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na zlepšenie. Od posledného zasadnutia Ministerskej rady OBSE nastal len malý pokrok pri riešení zmrazených konfliktov. Potrebný je nový tlak zo strany OBSE a čelných predstaviteľov jej účastníckych štátov. Istanbulské záväzky RF voči Moldavsku a Gruzínsku zostávajú naďalej nesplnené. USA sa zaväzujú pokročiť s ratifikáciou adaptovanej ZKOS, avšak len po splnení uvedených záväzkov RF. V súvislosti s opakovaným 2. kolom volieb na Ukrajine USA vyzvali všetky ú.š., aby sa pripojili k USA a prispeli potrebnými finančnými i ľudskými zdrojmi na uvedené voľby. USA ďalej vyjadrili znepokojenie nad situáciou ohľadom rešpektovania základných ľudských práv, slobody slova a médií ako aj demokracie v niektorých krajinách OBSE, konkrétne napr. v Bielorusku. Na margo kritiky niektorých ú.š. o tom, že misie OBSE zasahujú do vnútorných záležitostí krajiny, že OBSE používa dvojaké štandardy a že sa sústreďuje len na územie bývalého Sovietskeho zväzu, USA túto kritiku kategoricky odmietli. Činnosť misií OBSE je jednou z najdôležitejších činností organizácie. Spojené štáty takisto plne rešpektujú svoje záväzky v ľudskej dimenzii a tento rok napr. vo Varšave počas Implementačnej schôdzky zorganizovali prednášku o zneužívaní zajatcov v amerických väzniciach v Iraku ako aj o krokoch, ktoré USA následne podnikli na nápravu situácie. V súvislosti s reformou OBSE, ktorú USA takisto podporujú, bolo zdôraznené, že posilnenie vojenskej a ekonomickej dimenzie sa nesmie konať na úkor ľudskej dimenzie, ktorá musí zostať kľúčovou. Na záver USA vyjadrili podporu rozhodnutiu menovať troch osobitných predstaviteľov pre antisemitizmus, rasizmus a netoleranciu voči moslimom. Významné sú takisto rozhodnutia o boji proti terorizmu, korupcii, obchodovaniu s ľudskými bytosťami. Z pohľadu USA by OBSE takisto urobila významný krok, ak by pozitívne reagovala na žiadosť palestínskej samosprávy ako aj irackej vlády vyslať volebných pozorovateľov na nadchádzajúce voľby.
Minister zahraničných vecí RF Sergej Lavrov na úvod svojho vystúpenia poukázal na neutíchajúcu hrozbu terorizmu, viaceré krvavé útoky, ktoré sa odohrali tento rok ako aj na potrebu spoločného boja voči tomuto fenoménu. RF podporuje balík rozhodnutí OBSE o ďalšom boji voči terorizmu. V súvislosti s nadobudnutím platnosti adaptovanej ZKOS uviedol, že RF, Ukrajina, Bielorusko, Kazachstan ju už ratifikovali a tým splnili svoje istanbulské záväzky v tomto smere. Vyzvali ostatné ú.š. postupovať takisto. RF opätovne navrhla zamyslieť sa nad adaptáciou Viedenského dohovoru z roku 1999 k novým podmienkam. Ďalej navrhla uskutočniť seminár o vojenských doktrínach a obrannej politike v regióne OBSE, ktorý by sa mohol konať na jar roku 2005. V súvislosti s regionálnymi konfliktmi netrpezlivosť pri ich riešení nie je najlepšou cestou, skôr naopak, môže vyvolať protikladnú reakciu. Podľa RF súčasné zhoršenie vzťahov strán konfliktu v Podnestrovsku je dôsledkom nevyužitej reálnej šance na urovnanie konfliktu, ktorý predstavoval tzv. Kozakov plán. Nezodpovedanou zostáva aj otázka, čo konkrétne nevyhovovalo partnerom v uvedenom memorande. Konflikt už mohol byť dávno vyriešený, vrátane otázky vývozu munície z Podnestrovska. RF je pripravená podpísať Pakt stability a bezpečnosti v Moldavsku, tak ako bol pôvodne navrhnutý prezidentom Voroninom s tým, že vstúpi do platnosti hneď ako sa dosiahne politické vyriešenie konfliktu  v Podnestrovsku. Na margo pripravovanej deklarácie Ministerskej rady RF odmieta takú deklaráciu, ktorá by vylúčila jednu zo strán z procesu riešenia konfliktu. Je dôležité pokračovať v spoločnej práci pri súčinnosti troch sprostredkovateľov, konkrétne RF, Ukrajiny a OBSE. V súvislosti s Gruzínskom je to podobné. V súvislosti s ekonomicko-environmentálnou dimenziou RF navrhla uskutočniť v roku 2005 konferenciu o energetickej bezpečnosti na území OBSE. Ďalej podčiarkla dôležitosť ochrany práv národnostných menšín v Lotyššku a Estónsku. Veľký význam pre RF má prijatie deklarácie o 60. výročí ukončenia druhej svetovej vojny. V súvislosti s reformou OBSE je dôležité zamyslieť sa, akú pridanú hodnotu táto organizácia má. V súčasnosti existuje podľa RF kríza identity OBSE. RF vyjadrila poľutovanie nad existenciou dvojakých štandardov a nerovnováhy v rámci OBSE. Organizácia podľa nej prestáva byť fórom spájajúcim rôzne národy a štáty, a naopak začína pracovať na ich rozdelení.  Pripomenuté boli deklarácie krajín SNŠ z júla a septembra t.r., ktorým je potrebné venovať náležitú pozornosť, ak sa chce dosiahnuť zlepšenie súčasnej situácie. OBSE potrebuje komplexnú reformu vrátane práce sekretariátu, inštitúcií a misií, ktoré by sa mali viac sústrediť na činnosť v oblasti projektov, ktoré sú konzultované s hosťujúcimi krajinami. Je potrebné vyhýbať sa dvojakým štandardom v oblasti pozorovania volieb a vypracovať objektívne, jednotné kritériá na ich monitorovanie. Veľmi dôležitou súčasťou reformy je zmena systému financovania OBSE. Príspevková škála musí byť založená na princípe „capacity to pay“ v súlade so systémom OSN. Ak tu nenastane zmena, RF nebude môcť podporiť rozpočet OBSE na rok 2005. 
Minister zahraničných vecí Slovinska Dmitrij Rupel vyjadril znepokojenie nad súčasnou situáciou v OBSE. Kľúčový faktor je implementácia súčasných záväzkov. S cieľom uspokojiť očakávania všetkých účastníckych krajín OBSE, „na východ i západ od Viedne“ je potrebné podporovať vyrovnaný prístup ku všetkým trom dimenziám a posilniť ich. Presunutie niektorých významných udalostí OBSE z ich súčasných miest je možné uskutočniť len za širokého konsenzu ú.š.  Pred OBSE stojí ešte veľa úloh, na ktorých splnenie je potrebné spoločné úsilie všetkých. Na záver MiR na margo neprijatej politickej deklarácie minister uviedol, že uvedený fakt odráža poľutovaniahodnú skutočnosť súčasnej situácie v rámci OBSE. Niekedy sa zdá, že čím viac sa hovorí o potrebe zabrániť vytváraniu nových deliacich čiar, tým viac sme s nimi konfrontovaní. Deklarácie krajín SNŠ odrážajú vysoký stupeň nespokojnosti a preto je potrebné im venovať náležitú pozornosť. Minister Rupel urobí, čo bude v jeho silách. Minister ďalej upozornil na potrebu prijatia novej príspevkovej škály OBSE a následne rozpočtu na rok 2005. Vyzval všetky ú.š. k flexibilite v uvedenej otázke. Dôležitá je takisto i otázka voľby nového generálneho tajomníka. Minister pripomenul, že budúci rok bude rokom viacerých výročí v OBSE, čo predstavuje vhodnú príležitosť na zhodnotenie doterajšej činnosti organizácie ako aj vytýčenie ďalších úloh. Program slovinského predsedníctva bude predstavený na prvom zasadnutí Stálej rady v roku 2005 dňa 13. januára 2005. Spomedzi hlavných úloh spomenul implementáciu jednotlivých rozhodnutí a záväzkov, posilnenie adekvátnej pozornosti všetkým trom dimenziám, udržanie flexibility, posilnenie geografickej rovnováhy aktivít OBSE podporou záležitostí, ktoré sú relevantné pre celú oblasť OBSE, posilnenie spolupráce s inými medzinárodnými organizáciami, partnerskými krajinami ako aj mimovládnymi organizáciami. S cieľom prekonať súčasnú nepriaznivú atmosféru v rámci OBSE minister Rupel vyzval všetky členské krajiny OBSE k ich angažovanosti, ktorá je kľúčová nielen pre prijatie rozpočtu na rok 2005, ale aj pre ďalšiu budúcnosť celej organizácie. 
C. Hodnotenie Ministerskej rady a prehľad najdôležitejších prijatých dokumentov
Napriek neprijatiu politickej deklarácie MiR prijala rad rozhodnutí, ktorých implementácia bude znamenať konkrétny príspevok OBSE k upevňovaniu bezpečnosti a stability v regióne pôsobnosti, efektívnejšej angažovanosti v boji s terorizmom a v neposlednom rade pri dodržiavaní štandardov v oblasti ľudskej dimenzie. Za zmienku stojí balík opatrení pre boj s terorizmom a vymenovanie troch predstaviteľov pre boj s netoleranciou. 
Pre budúcnosť organizácie je dôležité rozhodnutie o vytvorení panelu osobností, ktorého úlohou je zhodnotiť doterajšie fungovanie organizácie a navrhnúť kroky pre zvýšenie jej efektívnosti. Tieto návrhy Panelu budú v druhej polovici 2005 predmetom posúdenia v rámci konzultácií OBSE na vysokej úrovni. Follow-up k práci Panelu spoločne navrhli a presadili SR a Maďarsko, ktoré sú autormi celého návrhu rozhodnutia a ktoré sa aktívne podieľali na jeho príprave. 
Spomedzi prijatých rozhodnutí možno ďalej spomenúť rozhodnutie o boji proti korupcii alebo o posilnení tzv. container security, v ktorom sa ú.š. zaviazali, že podriadia medzinárodnú kontajnerovú prepravu efektívnej kontrole založenej na medzinárodných dohodách, ktorá neobmedzí medzinárodný obchod, ale bude predchádzať zneužívaniu kontajnerovej prepravy na nelegálne aktivity, osobitne s dôrazom na snahy teroristov  o prepravu zbraní hromadného ničenia a výbušnín. Rozhodnutie o boji proti zneužívaniu internetu na účely teroristov poveruje o.i. generálneho tajomníka OBSE, aby v roku 2005 v spolupráci s Interpolom zorganizoval workshop, na ktorom by si obe organizácie vymenili informácie a skúsenosti o tejto hrozbe a možných spôsoboch boja proti nej. Ministri takisto podčiarkli potrebu pokračovať v prevencii a boji proti obchodovaniu s ľuďmi ako aj venovať osobitnú pozornosť ochrane detských obetí. V tejto súvislosti by Stála rada OBSE mala vypracovať doplnok k Akčnému plánu pre boj s obchodovaním s ľuďmi. 
V súvislosti s reformou OBSE bolo prijaté i rozhodnutie o úlohe generálneho tajomníka, o konaní jedného zo stretnutí o ľudskej dimenzii v roku 2005 v Gruzínsku. Takisto v budúcnosti by sa malo konať jedno z Ekonomických fór inde než v Prahe – v tejto súvislosti MiR uvítala pozvanie Tadžikistanu a Turkménska. Na zasadnutí bol prijatý aj Akčný plán pre podporu rodovej rovnosti, ďalej rozhodnutie o posilnení spolupráce medzi OBSE a Radou Európy. Mongolsko bolo privítané ako nový partner pre spoluprácu.
K regionálnym otázkam bolo prijaté len spoločné vyhlásenie k Náhornému Karabachu (pripravené spolupredsedami Minskej skupiny). Arménsko a Azerbajdžan vystúpili v princípe s podpornými vyhláseniami, čo možno v porovnaní s minuloročnou roztržkou na MiR považovať za relatívny úspech. 
Na MiR v Sofii sa nepodarilo dohodnúť v otázke voľby nového generálneho tajomníka a ani v kľúčovej otázke OBSE - revízii výšky národných príspevkov do rozpočtu OBSE na roky 2005 – 2007. 
D. Aktivity delegácie SR
Štátny tajomník Ivan Korčok vo svojom vystúpení o.i. podčiarkol dôležitosť dodržiavania demokratických štandardov a zachovania teritoriálnej integrity Ukrajiny. Pozitívne zhodnotil prijatie rozhodnutí v oblasti antiterorizmu a boja s neznášanlivosťou. Kriticky sa vyjadril k nulovému posunu v riešení zmrazených konfliktov v regióne OBSE ako aj absencii dohody o revízii príspevkových škál. V súvislosti so záväzkami z Istanbulu vyzval RF, aby ich bez ďalších časových prieťahov splnila. Explicitne ocenil prijatie rozhodnutia o vytvorení Panelu, ako aj prácu odchádzajúceho generálneho tajomníka OBSE. Počas zasadnutia MiR absolvoval I. Korčok na podnet Českej republiky bilaterálne rokovanie s českým námestníkom ministra J. Winklerom, s ktorým prerokoval predovšetkým otázky bilaterálneho charakteru. Delegácia SR sa takisto počas celej MiR pravidelne zúčastňovala na jednotlivých paralelných rokovaniach nižších orgánov OBSE.
E. Závery
12. zasadnutie MiR OBSE sa skončilo podobne ako predchádzajúce zasadnutie v Maastrichte bez prijatia spoločnej politickej deklarácie. Nepodarilo sa k nej dosiahnuť konsenzus, nakoľko RF nesúhlasila so zmienkou o plnení svojich istanbulských záväzkov, týkajúcich sa stiahnutia svojich vojsk a výzbroje z územia Moldavska a Gruzínska. Takisto sa nepodarilo dohodnúť na prijatí spoločného vyhlásenia k situácii na Ukrajine. Atmosféra počas celého priebehu MiR len odrážala vzrastajúce napätie medzi jednotlivými účastníckymi štátmi OBSE, predovšetkým viacerými krajinami SNŠ na jednej strane a ostatnými krajinami na strane druhej. Pri hodnotení teda možno hovoriť o určitom pocite návratu studenej vojny, ktorý je v poslednom období citeľný aj v sídle OBSE v Hofburgu. Závažným problémom je skutočnosť, že RF blokuje rozhodnutie o príspevkových škálach na obdobie 2005-2007 a tým aj rozpočet OBSE na rok 2005. Z uvedeného vyplýva, že v nasledujúcom období bude potrebné venovať zvýšenú pozornosť vzťahom s RF a o problematike OBSE bude potrebné rokovať i v rámci zasadnutí EÚ, resp. NATO. V záujme budúceho rozvoja organizácie bude totiž dôležité, aby EÚ na rôznych fórach vystupovala voči RF (resp. voči všetkým krajinám SNŠ) konzistentne. Celkovo možno konštatovať, že pozícia EÚ v Sofii nebola dobrá, hlavné rokovania prebiehali medzi USA a RF. EÚ bola takpovediac „postavená mimo hry“.
Z pohľadu SR bude dôležité venovať osobitnú pozornosť i práci panelu eminentných osobností, najmä z dôvodu, že SR sa spolu s MR aktívne podieľali na zrode uvedeného rozhodnutia prijatého v Sofii. 
13. zasadnutie MiR pod predsedníctvom Slovinska sa uskutoční v dňoch 5. – 6. decembra 2005. Od januára 2005 sa súčasťou Trojky OBSE stáva Belgicko ako predsedajúca krajina v roku 2006. MiR takisto odsúhlasila kandidatúru Španielska na miesto predsedníckej krajiny  v roku 2007. 

Príloha

Zoznam prijatých rozhodnutí na MiR v Sofii:
–	o vypracovaní konceptu OBSE o hraničnej bezpečnosti a manažmente;
–	o boji proti využívaniu internetu pre teroristické účely;
–	o oznamovaní stratených/odcudzených pasov do automatizovanej vyhľadávacej databázy Interpolu o stratených/odcudzených cestovných dokladoch (ASF-STD);
–	o ďalšej implementácii dokumentu OBSE o uskladňovaní konvenčnej munície;
–	o štandardných prvkoch certifikátov koncového užívateľa a verifikačných procedúrach pre vývoz ručných a ľahkých zbraní;
–	o princípoch OBSE pre kontrolu sprostredkovania obchodu s ručnými a ľahkými zbraňami;
–	o princípoch OBSE pre kontrolu exportu prenosných systémov protivzdušnej obrany (MANPADS);
–	o zosilnení kontajnerovej bezpečnosti;
–	o zlepšení účinnosti a výkonnosti Ekonomického fóra;
–	o boji proti korupcii;
–	o tolerancii a nediskriminácii;
–	o osobitnej potrebe ochrany a pomoci pre obete obchodovania s deťmi;
–	o akčnom pláne OBSE 2004 pre podporu rovnosti pohlaví;
–	o úlohe generálneho tajomníka OBSE;
–	o vytvorení panelu eminentných osobností pre posilnenie výkonnosti OBSE;
–	o OBSE a jej partneroch pre spoluprácu;
–	o predsedníctve OBSE v roku 2007;
–	o čase a mieste nasledujúceho zasadnutia Ministerskej rady OBSE;
–	Deklarácia o 60. výročí konca 2. svetovej vojny.