Príloha č. 3

Štvrtá ministerská konferencia o životnom prostredí a zdraví

Budapešť, Maďarsko, 23. - 25. júna 2004

Životné prostredie a zdravie detí

Akčný plán pre Európu

Pracovný materiál

EUR/04/5046267/7		19. apríla 2004 		ORIGINÁL: angličtina

E
  Úvod:  stav  a odôvodnenie
	
1.	My, ministri a predstavitelia členských štátov v európskom regióne Svetovej zdravotníckej organizácie, zodpovednej za zdravie a životné prostredie, spolu s regionálnym riaditeľom WHO pre Európu a za prítomnosti komisárov Európskej komisie pre zdravie a životné prostredie, uznávame, že veľa európskych detí dnes prospieva vďaka dobrej výžive, čistejšej vode, účinnejších preventívnych zdravotníckych opatrení a vyššieho štandardu života ako kedykoľvek predtým a že celkovo zdravie detí v 52 krajinách európskeho regiónu vykazuje neustále zlepšovanie. Chápeme však, že takéto zlepšovanie nie je rovnomerné v celom regióne ani v rámci samotných jednotlivých krajín, a že zdravie podstatného a narastajúceho podielu detí je ohrozené následkami úbohých podmienok životného prostredia, chudobou, prerušením sociálnej ochrany a zdravotných systémov, ozbrojenými konfliktmi a násilím.

2.	Uznávame, že deti majú právo vyrastať a žiť v zdravom prostredí, v duchu Dohovoru o právach dieťaťa z novembra 1898, čo bolo ďalej zdôraznené aj na Valnom zhromaždení osobitnej sekcie pre deti v máji 2002 a na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v septembri 2002. Sme si dobre vedomí, že ochraňovanie zdravia a prostredia detí má závažný význam pre trvalo udržateľný rozvoj krajín.

3.	Pripomíname záväzky, ktoré medzinárodné spoločenstvo urobilo v oblasti zdravého životného prostredia pre deti, hlavne deklaráciu prijatú na Tretej ministerskej konferencii o životnom prostredí a zdraví, ktorá sa konala v Londýne v roku 1999, a hlavne jej následné aktivity, ako napr. Európska komisia pre Európu pri WHO/OSN (UNECE), Celoeurópsky program pre dopravu, zdravie a životné prostredie (THE PEP), ktorý kladie mimoriadny dôraz na bezbrannosť a potreby detí v doprave. Zároveň pripomíname význam Environmentálnej stratégie pre krajiny východnej Európy, Kaukazu a strednej Ázie, pokiaľ ide o proces v oblasti zdravotníctva a životného prostredia , ako hlavného výsledku Piatej ministerskej konferencie “Životné prostredie pre Európu” (Kyjev, Ukrajina, 2003). Doporučujeme, aby sa úsilie Európskej komisie (EK) zameralo na zabezpečenie zdravšieho životného prostredia pre deti, a to formou vypracovania Akčného plánu na roky 2004-20010, čo by predstavovalo spôsob zabezpečujúci implementáciu Správy EK o stratégii pre životné prostredie a zdravie. Zároveň odporúčame Deklaráciu ministrov zdravotníctva krajín Spoločenstva nezávislých štátov o environmentálnom zdraví, ktorá bola prijatá  v Cholpon-Ata, Kirgizsko, v dňoch 1. a 2. apríla 2004.

4.	 Čoraz viac sa obávame dopadov na zdravie detí, ktoré vyplývajú z nebezpečného alebo nezdravého prostredia. Vidíme, že vyvíjajúce sa organizmy, hlavne v období embryonálneho vývoja a v prvých rokoch života, sú často mimoriadne citlivé a oveľa viac podliehajú mnohým environmentálnym faktorom ako dospelí, ako napr. vplyvom z dôvodu znečisteného ovzdušia, chemických látok, kontaminovanej a znečistenej vody, potravín a pôdy, rizík a radiácie, nezdravého bývania, hluku, rizík spojených s dopravou, ako aj dôsledkom ozbrojených konfliktov a ekologických katastrôf. Chlapci a dievčatá sa môžu líšiť svojou citlivosťou a môžu byť rozdielne vystavení pôsobeniu environmentálnych faktorov. Uvedomujeme si však, že všetky deti trpia následkami znečisteného a nie práve bezpečného životného prostredia, ale vysoko ohrozené sú deti žijúce v najchudobnejších krajinách a patriace k najznevýhodnenejším skupinám obyvateľstva. Nedostatočný rozvoj a chudoba majú úzky súvis s chorobami, ktoré sú dôsledkom životného prostredia, a to vo vyššej miere platí práve pre deti.

5.	V konečnom dôsledku zároveň uznávame, že deti žijúce v mimoriadne škodlivých podmienkach, ako napr. chudobné a opustené deti, deti z ulice, deti, ktoré sú vykorisťované alebo s ktorými sa obchoduje, ako aj tie, ktoré trpia dôsledkami ozbrojených konfliktov, predstavujú najrizikovejšie skupiny z hľadiska úrazov, psychických tráum, akútnych aj chronických infekcií a neinfekčných chorôb, spomaleného rastu a vývoja, telesného alebo duševného postihnutia a smrti. Osobitný dôraz by sa mal klásť na prevenciu týchto podmienok a na boj proti ich základným príčinám.

6.	Poznamenávame, že európsky región podľa štúdie o environmentálnej záťaži a chorobách detí, približne jedna tretina celkového počtu chorôb od narodenia až po vek 18 rokov sa môže pripísať nebezpečnému a nezdravému životnému prostrediu doma a v širšom spoločenstve, čo vyúsťuje do značných  sociálnych a ekonomických nákladov.

(a) Samotné úrazy a zranenia predstavujú v tejto vekovej   skupine prvú príčinu smrti a v priemere asi jednu šestinu celkového počtu úmrtí a ochorení, ale tento podiel v niektorých krajinách dosahuje až jednu tretinu.

(b) Účinky kontaminovanej vody, ovzdušia, potravín a pôdy môžu vyvolať ochorenia zažívacieho traktu, choroby dýchacieho ústrojenstva, vrodené poškodenia a poruchy vývoja nervovej sústavy. Všetky tieto faktory spôsobujú jednu šestinu celkového počtu ochorení.

(c) Bezpečná a vyvážená výživa je ešte stále nesplnenou potrebou mnohých detí a zároveň nadmerný výskyt tučnoty a riziko výskytu metobolických porúch v neskoršom veku, vrátane cukrovky a srdcovo-cievnych ochorení ako dôsledku nezdravej stravy a nedostatočnej fyzickej aktivity.

(d) Okrem  toho je tu aj obava z možnosti dlhodobej   toxicity, vrátane vplyvov karcinogénov, neurotoxínov, imunotoxínov, genotoxínov a alergénov, ako aj a škodlivých vplyvov mnohých chemikálií na endokrinnú sústavu. Mimoriadne obavy máme z účinkov tabakového dymu v prostredí(ETS), organických znečisťujúcich látok s trvalými účinkami, ťažkých kovov a fyzikálnych javov, ako napr. ultrafialového žiarenia, ionizujúceho žiarenia a hluku), ktoré znečisťujú životné prostredie a ktorým sú vystavovaní muži aj ženy v reprodukčnom veku, rovnako ako aj deti.

7.	Uznávame, že naše chápanie charakteru a množstva zdravotných dopadov pôsobiacich na vyvíjajúce sa organizmy, od prenatálneho obdobia až po dospievanie, ako aj účinky environmentálnych prvkov je stále nekompletné. Avšak dôkaz , ktorý  máme o úlohe, akú hrajú niektoré environmentálne faktory pri stanovovaní chorôb a úrazov  u detí, a v ovplyvňovaní účinkov, ktoré sa môžu prejaviť až v dospelosti, nám ukladá povinnosť zaviazať sa ku koordinovanej a nepretržitej činnosti na ochranu zdravia detí teraz  , dnes a v budúcnosti.

8.	Uvedomujeme si, že ak chýbajú poznatky, treba viac úsilia venovať výskumu tak, aby sa zlepšili naše vedomosti o príčinných prepojeniach, charaktere a rozsahu účinkov, ako aj o účinných opatreniach. Zároveň nie je možné nezanedbať zavádzanie takých politík do praxe, ktoré môžu chrániť zdravie detí a minimalizovať riziko vážnych a nezvratných dopadov na zdravie, a zároveň by sa mali používať aj opatrenia vychádzajúce z princípu prevencie, pričom by sa do úvahy mal brať paragraf 17 z Deklarácie ministrov z Budapešti.

9.	Odporúčame, aby boli účinné kroky založené na systematických prehľadoch opatrení, navrhovaných na prevenciu a zníženie rizika, len čo je takáto informácia k dispozícii a aby sa vychádzalo z existujúcich poznatkov  a najlepšej praxe. Každé účinné opatrenie si vyžaduje  viacodvetvové  prístupy, ako napr. také, ktoré sú potrebné na zabezpečenie čistého ovzdušia a vody, bezpečných priemyselných výrobkov a bezpečných a vhodných ľudských obydlí, aako aj plnú informovanosť a zapojenie samotných spoločenstiev, rodičov a mladých ľudí.

10.	Pripúšťame potrebu zamerať sa na priority v oblasti zdravia životného prostredia, ktoré majú súvis so značným výskytom chorôb u detí a pre ktoré je  možné v primeranom časovom rámci realizovať náležité a účinné opatrenia. Preto súhlasíme s tým, aby sme sa zamerali na zníženie počtu ochorení v dôsledku veľkých environmentálnych rizikových faktorov tým, že sa zaviažeme realizovať štyri prioritné regionálne ciele, a to formou implementácie sady opatrení pre každý cieľ.

11.	Uznávame, že účinné opatrenia spadajú do zodpovednosti rôznych ministerstiev, ako aj do zodpovednosti krajských a okresných samospráv a agentúr. Preto budeme zasadzovať za zavedenie nižšie uvedených opatrení do praxe, a to v rámci našich rozhodovacích orgánov, ako aj o ich začlenenie do súčasných dlhodobých akčných plánov.

Regionálne prioritné ciele, opatrenia a očakávané výsledky v oblasti zdravia

12.	Uznávame, že účinky environmentálnych rizík na deti sú ovplyvňované nie len stavom fyzického životného prostredia, ale aj sociálno-ekonomickými podmienkami a individuálnym a skupinovým chovaním. Účinné opatrenia na ochranu zdravia detí by preto mali zdôrazňovať:
- primárnu prevenciu, t.j. stratégie, programy a plány zamerané na zlepšenie stavu fyzického životného prostredia (ovzdušie, voda, pôda, hluk), a to hlavne zakomponovaním potrieb detí do  oblasti bývania, dopravy, infraštruktúry a plánovania;

- rovnosť, t.j. udelenie priority ochrane detí najviac ohrozených a predovšetkým ochrane tých detí, ktoré sú zanedbávané, opustené, postihnuté, v ústavoch alebo vykorisťované, alebo ktoré trpia dôsledkami ozbrojených konfliktov alebo nútenou migráciou, a to zlepšením prístupu k službám prevencie zdravia, ako aj k službám sociálnej starostlivosti;

- zníženie chudoby, t.j. stratégie riešiace viacrozmerné aspekty chudoby medzi deťmi

- podporu zdravia, t.j. opatrenia zamerané na prevenciu a zníženie pôsobenia environmentálnych zdravotných rizík osvojením si zdravého štýlu života, dosiahnutia trvalo udržateľných spotrebných schém a pomoci pri vytváraní zdravých a plnohodnotných ľudských sídel.

Uvedené princípy spolu s potrebou zamerať sa na hlavné príčiny výskytu ochorení v dôsledku stavu životného prostredia budú náplňou štyroch regionálnych prioritných cieľov.

13.	Regionálny prioritný cieľ I . Zameriavame sa na prevenciu a podstatné zníženie chorobnosti a úmrtnosti v dôsledku porúch tráviaceho ústrojenstva a ostatných zdravotných dopadov tak, aby sa zabezpečilo prijatie  primeraných opatrení na zlepšenie prístupu k bezpečnej a cenovo prístupnej vode a primeranej hygieny pre všetky deti.

Zameriavame sa na dosiahnutie tohto cieľa v súlade so záväzkami, ktoré boli prijaté v Cieľoch rozvoja tisícročia a v Pláne WSSD pre implementáciu, a to tak

(a) aby sa zabezpečilo, že všetky inštitúcie starostlivosti o deti a školy budú zásobované bezpečnou vodou a budú mať zabezpečenú základnú hygienu, budú mať k dispozícii zdravú a cenovo dostupnú vodu a primeranú sanitárnu infraštruktúru, a zároveň sa zabezpečí rozvoj služieb a lepšia implementácia Protokolu o vode a zdraví ku Dohovoru ochrane a využívaní cezhraničných vodných tokov a medzinárodných jazier;

(b) aby sa realizovali národné plány na zvýšenie podielu domácností, ktoré majú prístupom k bezpečnej a cenovo prístupnej vode a náležitej hygiene, a aby sa tak zabezpečilo, že do roku 2015 budú mať všetky deti prístup k čistej vode a hygiene.
  
(c) aby sa zvýšilo povedomie obyvateľstva, hlavne tej skupiny, ktorá poskytuje deťom starostlivosť, a aby sa zabezpečilo vzdelávania o základnej hygiene

14.	Regionálny prioritný cieľ II.  Zameriavame sa na prevenciu a podstatné zníženie zdravotných dôsledkov z dôvodu nehôd a úrazov a pokračujeme v znižovaní chorobnosti v dôsledku nedostatočnej fyzickej aktivity, a to podporovaním bezpečných, spoľahlivých a vhodných ľudských obydlí pre všetky deti.

Budeme sa venovať celkovej úmrtnosti a chorobnosti u detí a mládeže  v dôsledku externých príčin, a to nasledovne:

(a) rozvojom, realizáciou a podporou opatrení striktne sa týkajúcich detí, ktoré budú deti a mládež lepšie chrániť pred úrazmi v ich domovoch a okolí, na ihriskách, školách a pracoviskách;

(b) zasadzovaním sa za intenzívnejšiu implementáciu cestných bezpečnostných opatrení, vrátane náležitých obmedzení rýchlosti, vzdelávania vodičov a detí a posilnenia zodpovedajúcej legislatívy (hlavne odporúčaní zo správ WHO pre svet a Európu o prevencii úrazov v oblasti cestnej dopravy)

(c) zasadzovaním sa za podporu a realizáciu plánovania a rozvoja miest tak, aby boli pre deti príjemným miestom, ako aj plánovanie trvalo udržateľnej dopravy a riadenie pohybu po meste alebo obci podporou bicyklovania, peších prechádzok a verejnej dopravy, aby sa v rámci obce alebo mesta zabezpečil bezpečnejší a zdravší pohyb;

(d) poskytnutím a zasadzovaním sa za bezpečné a dobre prístupné zariadenia (vrátane zelených plôch, prírody a ihrísk) pre vzájomné spoločenské aktivity, hry a šport pre deti a mládež.

Zameriavame sa na to, aby sme dosiahli zníženie  nadváhy a obezity, a to:

(a)  realizáciou aktivít na podporu zdravia v súlade s globálnou stratégiou WHO o strave, fyzickej aktivite a zdraví, ako aj v súlade s Akčným plánom WHO pre európsky región v oblasti stravovania a výživy na roky 2000-2005. 

(b) propagáciou prínosov  telesnej aktivity v každodennom živote detí, poskytovaním informácií a vzdelávaním, ako aj vytváraním možností pre partnerstvá a spolupôsobenie s ostatnými sektormi za účelom zabezpečenia infraštruktúry, ktorá je pre deti prijateľná a príjemná.

15.	  Regionálny prioritný cieľ III. Zameriavame sa na prevenciu a zníženie respiračných ochorení  spôsobených znečisteným vzduchom vo vnútri aj vonku, čím  sa prispeje k zníženiu frekvencie výskytu astmatických záchvatov a k životu detí v prostredí s čistým ovzduším. 

Zameriavame sa na dosiahnutie podstatného zníženia chorobnosti a úmrtnosti z dôvodu akútnych aj chronických respiračných ochorení u detí a mládeže, a to nasledovne:

(a) vypracovávaním stratégií pre kvalitu ovzdušia v interiéroch, pričom sa do úvahy berú osobitné potreby detí;

(b)implementáciou Rámcového dohovoru o kontrole tabaku a tabakových výrobkoch, legislatívnymi opatreniami, v ktorých sa navrhujú a posilňujú potrebné predpisy, ako aj zriaďovaním podporných programov, ktoré znížia všeobecne rozšírený zvyk fajčiť a účinky  tabakovému dymu z prostredia na tehotné ženy a deti;

(c) zlepšením prístupu domácností k zdravším systémom vykurovania a varenia, ako aj k čistejším palivám;

(d) zavádzaním a posilňovaním predpisov na zlepšenie kvality ovzdušia v interiéroch, hlavne v bytoch, centrách starostlivosti o deti a školách, hlavne čo sa týka stavebných  a nábytkových materiálov;

(e)znižovaním emisií látok znečisťujúcich ovzdušie do vonkajšieho prostredia, hlavne zo zdrojov v oblasti dopravy, priemyslu, ako aj ostatných, a to pomocou príslušnej legislatívy a normotvorných opatrení, ktoré zabezpečia, že  sa zohľadnia normy kvality ovzdušia, ako napr. tie, ktoré boli vypracované v rámci  legislatívy EÚ, a zároveň sa do úvahy vezmú hodnoty stanovené v smerniciach WHO pre kvalitu ovzdušia v Európe.  Vyzývame hlavne výrobcov automobilov, aby nové dieselové motorové vozidlá boli vybavené časticovými filtrami alebo inými  vhodnými technológiami, čím by sa skutočne drasticky znížili emisie častíc, a týmto smerom budeme pokračovať pri vypracovávaní legislatívnych a normotvorných opatrení a ekonomických stimulov.

16.	Regionálny prioritný cieľ IV.  Zaväzujem sa, že znížime riziko ochorení a poškodenia zdravia v dôsledku účinku nebezpečných chemických látok (ako napr. ťažkých kovov), fyzikálnych javov (napr. nadmerný hluk) a biologických látok, ako aj prácu v nebezpečnom prostredí v období tehotenstva, detstva a dospievania.

Zameriame sa na zníženie počtu detí s vrodenými poruchami, spomaleným duševným vývojom a vývojovými chybami, ako aj na na zníženie výskytu zhubnej aj nezhubnej rakoviny kože v neskoršom veku, a zároveň aj ostatných foriem rakoviny s pôvodom v detstve, a to nasledovne:

(a)  schválením a posilnením legislatívy a predpisov, ako aj implementáciou národných a medzinárodných dohovorov a programov na :

i. zníženie účinkov nebezpečných chemických látok, fyzikálnych javov a biologických látok na deti a tehotné ženy na takú úroveň, ktorá nepôsobí škodlivo na zdravie detí;

ii. ochranu detí pred nadmerným hlukom (napr. hluk z lietadiel) doma aj v škole;

iii. zabezpečenie príslušných informácií a testovanie účinkov chemických látok, produktov a technológií  na vyvíjajúce sa organizmy  ešte predtým, ako sa dostanú na trh  a vypustia sa do životného prostredia ;

iv.  zabezpečenie bezpečného zberu, skladovania, prepravy, recyklácie, ukladania na skládky a rozkladu nie nebezpečných odpadov, pričom sa mimoriadna pozornosť bude venovať jedovatým odpadom;

v.  harmonizované monitorovanie účinkov nebezpečných chemických látok, fyzikálnych javov a biologických látok na deti a zároveň aj na mužov a ženy v reprodukčnom veku;

vi.  zabezpečenie, aby sa v praxi používal Štockholmský protokol o organických znečisťujúcich látkach pretrvávajúcich v prostredí, Bazilejský dohovor o kontrole cezhraničného pohybu nebezpečných odpadov a ich likvidácii a Rotterdamský dohovor o vydaní písomného súhlasu pre niektoré chemikálie a pesticídy pre účely medzinárodného obchodu, a to nasledovne:

(b)  implementáciou stratégií na zvýšenie povedomia a snáh na zníženie pôsobenia účinkov UV žiarenia, hlavne u detí a mládeže;

(c)  podpornými programami, vrátane programov na zvýšenie informovanosti verejnosti, čo pôsobí preventívne a znižuje dopady prírodných katastrôf a veľkých priemyselných a nukleárnych havárií, ako bol napr., Černobyľ, pričom sa do úvahy berú potreby detí a ľudí v reprodukčnom veku.

Zaväzujeme sa, že sa budeme zasadzovať za eliminovanie najhorších foriem detskej práce, a to implementáciou dohovoru č.182 o Medzinárodnej organizácii práce (ILO).

Medzinárodná spolupráca

17.	Na úspešné napredovanie v štyroch prioritných cieľoch my, ministri uznávame potrebu zaviazať naše vlády, aby zlepšili spoluprácu a solidaritu medzi svojimi krajinami, a to za účelom podpory úsilia krajín, ktorých deti znášajú najväčšiu časť environmentálnej záťaže a ktoré potrebujú dodatočnú technickú a finančnú podporu k tomu, aby ich bola činnosť účinná.

18.	Uznávame nutnosť pomoci zo strany medzinárodných organizácií. Vyzývame WHO a Európsku Komisiu, ako aj UNEP, UNECE a Detský fond pri OSN, Organizáciu pre ekonomickú spoluprácu a rozvoj (OECD), Svetovú banku, Európsku agentúru pre životné prostredie (EEA), ILO a regionálne strediská pre životné prostredie, ako aj ostatné medzinárodné a mimovládne organizácie, aby v spoločných naliehavých problémoch podporili a posilnili medzinárodnú spoluprácu medzi sebou navzájom a aby pre budúci proces pre životné prostredie a zdravie určili nových partnerov.

19.	My , ministri žiadame, aby takáto spolupráca zabezpečila zavedenie CEHAPE do praxe, a to nasledovne:

(a) zabezpečením technickej podpory  a koordinácie medzi krajinami a aby sa zjednodušilo určovanie finančných zdrojov, hlavne pre krajiny, ktoré to najviac potrebujú;

(b) vytvorením a poskytovaním možností vzdelávania, materiálov a podpory pre zaradenie problémov zdravia a prostredia detí do vzdelávacích programov pre odborníkov z oblasti starostlivosti o deti a mládež;

(c) podporou vyhodnocovania sociálnych a ekonomických nákladov a prínosov jednotlivých činností a nečinností, pričom sa do úvahy vezmú príslušné potreby detí. Pri tom  sa bude presadzovať internalizácia externých faktorov v analýzach nákladov a výnosov, a to za účelom zjednodušenia vypracovania stratégií;

(d)zabezpečením výmeny informácií, skúseností a najlepších postupov o príslušných jestvujúcich účinných opatreniach z oblasti zdravotníctva a životného prostredia, ako aj ich zavádzania do praxe;

(e) určením partnerov a finančných zdrojov na spoluprácu v oblasti výskumu a vývoja;

(f) rozvojom modelov účasti detí;

20.	Vyzývame WHO, aby vypracovala, zozbierala a rozposlala informácie o dôkazných opatreniach a metodikách, ktoré sa používajú na vyhodnocovanie dopadov na zdravie detí, obsahujúcich jasnú rodovú perspektívu . Zároveň žiadame, aby WHO vypracovala smernice a nástroje pre zasadzovanie sa, informácie, vzdelávanie a komunikáciu, čím by sa zabezpečila patričná informovanosť jednotlivých krajín. Žiadame, aby WHO a EEA spolupracovali s ostatnými organizáciami OSN, Európskou komisiou a OECD na ďalšom vývoji koherentného systému ukazovateľov stavu životného prostredia a zdravia, ktorý by obsahoval aj osobitné dopady, účinky a opatrenia týkajúce sa detí. 

Národné akčné plány pre zdravie a životné prostredie detí

21.	My, ministri sa zaväzujeme, že vypracujeme a začneme s implementáciou národných akčných plánov pre zdravie a životné prostredie detí najneskôr do roku 2017. Na zabezpečenie tejto úlohy čo najlepšie využijeme súčasné programy, ako napr. národné akčné plány pre životné prostredie a zdravie (NEHAPs), alebo vypracujeme nové plány, týkajúce sa osobitne detí. Tie by mali obsahovať vyhodnocovanie environmentálnych a zdravotných dopadov na deti, posúdenie ekonomických dopadov a stanovenie kvantitatívnych cieľov, a zároveň aj vhodné rozplánovanie fáz realizácie týchto opatrení.

22.	Opatrenia, týkajúce sa osobitne detí, zahrnieme do národných akčných plánov, ktoré zabezpečia dosiahnutie uvedených štyroch regionálnych prioritných cieľov, ako aj ostatných cieľov, ktoré zodpovedajú národným alebo lokálnym potrebám.  Budeme sa pri tom odvolávať na tabuľku opatrení určených pre deti v oblasti životného prostredia a zdravia, a to kvôli  možnému začleneniu do národných plánov, ktoré vypracovala WHO v spolupráci s členskými štátmi, medzinárodnými agentúrami a mimovládnymi organizáciami (NGOs). Využijeme a ďalej dopracujeme tento rozvíjajúci sa nástroj ako menu možných opatrení, z ktorých môžu členské štáty a orgány jednotlivých štátov určiť príslušnú kombináciu opatrení, ktoré majú zakomponovať do svojich národných plánov.

23.	Na zabezpečenie rozvoja a implementácie národných  akčných plánov v oblasti životného prostredia a zdravia pre deti sa zaväzujeme, že využijeme existujúce národné orgány pre oblasť životného prostredia a zdravia, alebo vytvoríme nové mechanizmy, ktoré zapoja všetky dotknuté strany, vrátane podnikového sektora, odborov, mimovládnych organizácií, zameraných na deti a rodičov, ako aj detské a mládežnícke organizácie.

24.	Oceňujeme lekcie, ktoré sme sa naučili z existujúcich stratégií a opatrení a uznávame,  že účinné opatrenie na ochranu zdravia a životného prostredia detí si vyžaduje odhodlaný politický prísľub a úzku spoluprácu medzi zdravotníckymi orgánmi a orgánmi pre životné prostredie, ako aj spoluprácu s ostatnými sektormi, ako napr. financie, doprava, školstvo a kultúra, energetika, plánovanie miest a vidieka, sociálne a pracovné služby.

25.	Posilníme odborné kapacity v sektore zdravotníctva aj v sektore životného prostredia, a to tak, že sa podporí začlenenie otázok environmentálneho zdravia detí do  študijných osnov a programov ďalšieho vzdelávania odborníkov vo všetkých prierezových odvetviach, hlavne odborníkov v oblasti environmentálneho zdravia, odborníkov na životné prostredie, plánovačov využívania krajiny, úradníkov z oblasti zdravotníctva, rodinných lekárov, detských lekárov a zdravotníkov. Využijeme stratégiu na presadzovanie, informovanosť, vzdelávanie a komunikáciu, čo umožní náležité rozšírenie informácií, a to za podpory a spolupráce WHO a príslušných organizácií, vrátane mimovládnych organizácií.

26.	Uznávame, že na to, aby sme mohli poskytovať informácie týkajúce sa danej stratégie na určenie priorít a na vyhodnotenie účinnosti stratégií pre oblasť zdravotníctva a životného prostredia, potrebujeme zharmonizované a porovnateľné monitorovacie systémy. Zabezpečíme, aby naše terajšie monitorovacie systémy uľahčovali zber údajov tak, že sa v oblasti zdravotníctva a životného prostredia budú využívať platné a porovnateľné ukazovatele špecifické pre deti, ktoré by sa poskytovali na  monitorovanie akčných plánov pre deti a na porovnávanie medzi jednotlivými krajinami na medzinárodnej úrovni. Budeme v tomto smere spolupracovať s WHO, Európskou komisiou a ostatnými príslušnými organizáciami.

27.	Zaväzujeme sa podávať správy na WHO o pokroku, ktorý sa dosiahol v národných akčných plánoch pre deti v oblasti zdravia a životného prostredia, ako aj v implementácii opatrení, týkajúcich sa národných priorít a regionálnych prioritných cieľov na strednodobom medzivládnom zasadnutí, ktoré sa bude konať koncom roku 2007, ako aj zasielať správy pre Piatu konferenciu európskych ministrov životného prostredia a zdravotníctva, ktorá sa bude konať v roku 2009.

28.	Vyzývame WHO a zaväzujeme sa zabezpečiť primeraný následný mechanizmus pre CEHAPE. V tomto smere vyzývame aj Európsky výbor pre zdravotníctvo a životné prostredie, aby ustanovil pracovnú skupinu v rámci CEHAPE, a to  za účasti členských štátov, medzinárodných organizácií a mimovládnych organizácií, za účelom zjednodušenia a podpory implementácie CEHAPE, pričom by sa mimoriadna pozornosť venovala spoločnému využívaniu najlepších praktík a šíreniu informácií a poznatkov medzi členskými štátmi.

		My, dolu podpísaní, v mene všetkých ministrov zdravotníctva a životného prostredia, spolu s regionálnym riaditeľom WHO pre Európu a za prítomnosti európskych komisárov pre zdravotníctvo a životné prostredie, sme sa zišli tu v Budapešti dňa 25. júna 2004, aby sme dali prísľub, že budeme pokračovať v podpore hore uvedených iniciatív. Týmto plne  prijímame záväzky urobené v tomto dokumente. 

_____________________________				________________________
minister zdravotníctva, sociálnych vecí		minister životného prostredia   
a rodiny, Maďarsko                                                                a vôd, Maďarsko

______________________________
regionálny riaditeľ,
 Regionálna kancelária WHO pre Európu