1. Charakteristika KBB

	Konsolidačná banka Bratislava, š.p.ú. (KBB) pôsobí od 1. januára 1993 ako špecializovaná banková inštitúcia, zriadená ako štátny peňažný ústav podľa § 36 ods. 1 zák. č. 21/1992 Zb. o bankách v znení neskorších predpisov. Zakladateľom KBB je Ministerstvo financií SR. 

	Činnosť banky nadväzuje na pôsobnosť bývalej Konsolidačnej banky Praha š.p.ú. voči subjektom so sídlom na území Slovenskej republiky. Pri svojom vzniku KBB. prevzala dlhodobé úvery na trvalo sa obracajúce zásoby, tzv. úvery na TOZ voči viac ako 2000 klientom v celkovej sume 27,2 mld. Sk, ktoré tvorili v tom čase 100 % jej aktív. Úverové portfólio banky sa ešte v roku 1993 rozšírilo o odplatne prevzaté zahraničné pohľadávky, ktoré vznikli podnikom a spoločnostiam so sídlom na území SR po roku 1989, odplatne prevzaté pohľadávky vzniknuté z úhrad dopadov devalvácie od organizácií zahraničného obchodu, pohľadávky z krátkodobých úverov a pôžičiek poskytnutých v spolupráci s FIZAKO, s.r.o. a odplatne prevzaté pohľadávky z titulu konverzie zbrojnej výroby. V roku 1999 prevzala KBB pohľadávky a záväzky z úverov (ďalej len „prevzala úvery) na družstevnú bytovú výstavbu z IRB a klasifikované úvery z transformujúcich sa bánk.

Hlavnou úlohou KBB je zabezpečovanie splácania prevzatých úverov a pohľadávok. KBB počas 8-rokov svojej činnosti vrátila do peňažného obehu 25 mld. Sk zo spravovaného úverového portfólia a súčasne realizovala štandardizáciu pôvodne nezabezpečených úverových vzťahov kolaterálom. Napriek tomu objem úverov na TOZ sa znížil len na sumu 20,4 mld. Sk. Pôvodne mali byť tieto úvery splatené do konca roka 1999. Splatnosť časti úverového portfólia bola prolongovaná z roku 1999 do roku 2006 formou reštrukturalizácie splátkových kalendárov preukázaním bonity klienta a zabezpečením kolaterálom. Pohľadávky voči dlžníkom v pôsobnosti MP SR, MH SR a MVRR SR na základe rozhodnutia Riadiacej skupiny pre reštrukturalizáciu a privatizáciu vybraných bánk a reštrukturalizáciu podnikového sektora boli prolongované z roku 1999 do roku 2010.

Počas roka 2000 predstavovalo inkaso splátok istiny a úrokov z úverov a pohľadávok v portfóliu KBB spolu 1,3 mld. Sk, z toho úverov na TOZ 629,3 mil. Sk, krátkodobých úverov FIZAKO 24,7 mil. Sk, klasifikovaných úverov prevzatých z VÚB, SLSP a IRB 222,8 mil. Sk. Zníženie stavu úverov na družstevnú bytovú výstavbu predstavovalo za minulý rok  664,3 mil. Sk. 

	Kumulovaná strata KBB z hospodárenia dosiahla ku koncu roka 2000 sumu 27,8 mld. Sk, z toho neuhradená strata z minulých rokov predstavuje 25,4 mld. Sk a strata za rok 2000 výšku 7,4 mld. Sk. Celkové náklady banky v dôsledku vytvorenia opravných položiek dosiahli za rok 2000 objem 29,3 mld. Sk. V dôsledku značného podielu dlžníkov v konkurznom konaní so zastaveným úročením strata z finančných činností dosiahla 2,3 mld. Sk. Najväčší podiel v štruktúre nákladov predstavuje tvorba opravných položiek a rezerv v objeme 25,3 mld. Sk (86,5 %) prevažne v dôsledku uplatnenia zákona č. 368/1999 Z.z. o rezervách a opravných položkách k stratovým pohľadávkam v konkurze so súčasným rozpustením zákonných rezerv. Náklady na finančné činnosti dosiahli 3,4 mld. Sk.
 
Z výnosov k 31.12.2000 v objeme 29,3 Sk najväčší podiel predstavovalo rozpustenie opravných položiek a rezerv vo výške 18,6 mld. Sk prevažne v dôsledku aplikácie zákona č. 368/1999 Z.z. o rezervách a opravných položkách. Výnosy z finančných činností dosiahli 1,1 mld. Sk, z toho výnosy z operácií s klientmi 0,9 mld. Sk. Mimoriadne výnosy 1,5 mld. Sk vyplývajú zo zaúčtovania pohľadávok a záväzkov voči Konsolidačnej banke, š.p.ú. Praha v dôsledku schválenia tzv. nulového variantu.

2. Charakteristika štruktúry aktív a pasív KBB

Celkový stav úverov v aktívach banky k 31.12.2000 predstavoval 39,5 mld. Sk a oproti stavu ku koncu roka 1999 sa znížil o 961 mil. Sk. Štruktúra úverov KBB podľa jednotlivých druhov úverov je uvedená v nasledovnej tabuľke:
										v tis. Sk
Úvery	K 31.12.2000	Podiel v %	
Dlhodobé úvery na TOZ	20 448 423	51,77	
Krátkodobé úvery a pôžičky FIZAKO	689 511	1,74	
Dlhodobé úvery družstevnú bytovú výstavbu	7 090 710	17,95	
Prevzaté úvery z VÚB, SLSP a IRB	11 273 283	28,54	
Úvery celkom	39 501 927	100	

Rozhodujúcu položku úverov v aktívach banky tvoria dlhodobé úvery na TOZ v objeme 20,4 mld. Sk (51,8%). V ich vnútornej štruktúre nastal oproti začiatku roka 2000 pokles štandardných a stratových úverov pri súčasnom náraste štandardných úverov s výhradou, neštandardných a pochybných a sporných pohľadávok. 

Vývoj kategorizácie pohľadávok z úverov na TOZ od konca roka 1999 po koniec roka 2000 zobrazuje nasledovná tabuľka: 

Objem pohľadávok z krátkodobých úverov, ktoré vznikli zo vzájomného započítavania pohľadávok a záväzkov firmou FIZAKO, k 31.12.2000 činil 689,5 mil. Sk a v priebehu roka sa znížil o 36,5 mil. Sk. Na celkovom objeme úverového portfólia sa podieľajú 1,7%-mi. Prevažná časť týchto pohľadávok (75,5 %) je spravovaných v osobitnom právnom režime.
Celkový  objem úverov na  družstevnú  bytovú  výstavbu predstavuje k 31.12.2000 hodnotu 7,1 mld. Sk, čo predstavovalo zníženie výšky úverov oproti stavu k 31.12.1999 o 664,3 mil. Sk. Podiel na celkovom objeme úverov činí 17,9%.
Klasifikované úvery prevzaté z transformujúcich sa bánk (VÚB, SLSP, a IRB) sa podieľajú k 31.12.2000 na celkovom objeme úverového portfólia 28,5%-mi a k uvedenému ultimu dosiahli výšku 11,2 mld. Sk. V priebehu roka 2000 sa ich objem znížil o 124,7 mil. Sk.
Na strane pasív došlo počas roka 2000 k zníženiu zdrojov krytia úverov na TOZ a úverov na družstevnú bytovú výstavbu splatením časti istiny redistribučného úveru NBS na TOZ v sume 1,2 mld. Sk a redistribučného úveru na DBV v sume 0,7 mld. Sk.
Vklady, úvery a pôžičky od ostatných peňažných ústavov ku koncu roka 2000 činili 14,3 mld. Sk. Z toho zdroje krytia prevzatých klasifikovaných úverov z VÚB, SLSP a IRB predstavujú 11,4 mld. Sk, termínované vklady od SLSP ako ďalší zdroj krytia úverov na TOZ 2,2 mld. Sk a záväzok voči VÚB z titulu oddlženia konverzných podnikov 662,1 mil. Sk. Termínované vklady klientov k 31.12.2000 predstavujú 8,6 mil. Sk.

3. Postavenie KBB z hľadiska plnenia pravidiel obozretného podnikania bánk

	KBB i napriek tomu, že je štátny peňažný ústav, je bankou podľa § 1 ods. 1 zákona č. 21/1992 Zb. o bankách v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o bankách“) a ako taká je povinná dodržiavať ustanovenia zákona o bankách a príslušných opatrení Národnej banky Slovenska, vrátane tých, ktoré sa týkajú obozretného podnikania, rovnako ako ostatné komerčné banky. 

V oblasti obozretného podnikania bánk je KBB ako ostatné banky podľa Opatrenia NBS č. 2/2000 zo 14. februára 2000 o kapitálovej primeranosti bánk povinná spĺňať predpísaný koeficient kapitálovej primeranosti vo výške 8%. Z dôvodu naakumulovanej straty z hospodárenia a nekrytej predpokladanej straty však KBB neustále vykazuje negatívny koeficient kapitálovej primeranosti. 

KBB nedodržiava ani pravidlá tvorby opravných položiek a rezerv k rizikovým aktívam podľa Opatrenia NBS č. 3/1995 o pravidlách hodnotenia pohľadávok a podsúvahových záväzkov bánk podľa rizík v nich obsiahnutých. Pri dodržiavaní tohto opatrenia  by sa strata banky ešte viac prehĺbila.

Vzhľadom na negatívnu hodnotu kapitálu KBB nie je schopná dodržiavať aj limity úverovej angažovanosti voči každému klientovi, resp. ekonomicky prepojenej skupine klientov, ktoré sú stanovené v Opatrení NBS č. 3/1994 o úverovej angažovanosti bánk. 

KBB je ako banka ďalej povinná podľa § 14 zákona o bankách udržiavať trvale svoju platobnú schopnosť v slovenskej mene i v cudzích menách. Na tento účel je povinná dodržiavať pravidlá likvidity a bezpečnej prevádzky vyplývajúce z Opatrenia NBS č. 3/2000 zo 14. februára 2000 o pravidlách likvidity bánk a pobočiek zahraničných bánk. Mnohé pravidlá likvidity banka vzhľadom na štruktúru svojich aktív a pasív nie je schopná dodržať.

Vplyv prevzatých vysokorizikových úverov a nepriaznivý vývoj v zadlženosti a podkapitalizácii spravovaného klientského okruhu sa nepriaznivo premieta do hospodárskych výsledkov KBB a bankového sektora ako celku. Nízka miera kapitálovej primeranosti, ešte stále značný objem klasifikovaných pohľadávok, vysoká strata z hospodárenia a nekrytá predpokladá strata bankového sektora SR je napriek uskutočneniu reštrukturalizácie VÚB, SLSP a IRB spôsobená práve hospodárskymi výsledkami KBB. Finančné ukazovatele bankového sektora SR sú takto výrazným spôsobom skresľované, pričom sú pravidelne monitorované Svetovou bankou, OECD a EÚ.

4. Bariéry efektívneho vysporadúvania klasifikovaných pohľadávok v podmienkach KBB

	V rámci prvej etapy predprivatizačnej reštrukturalizácie vybraných bánk boli do KBB postúpené klasifikované úvery v celkovom objeme 11,4 mld. Sk, z toho z VÚB vo výške 7,6 mld. Sk, zo SLSP vo výške 2,4 mld. Sk a z IRB vo výške 1,4 mld. Sk. To znamená, že napriek očisteniu bilancií transformujúcich sa bánk o túto časť zlých úverov ostali tieto úvery v bankovom sektore ako celku.

	V záujme riešenia medzipodnikovej zadlženosti, klasifikovaných pohľadávok bankového sektora a z toho vyplývajúcej zadlženosti ekonomiky Slovenska je dôležité rýchle vysporiadanie pohľadávok postúpených z reštrukturalizovaných bánk. Z hľadiska účelu, na ktorý bola KBB zriadená, vyplýva, že pôsobenie konsolidačnej inštitúcie vo forme banky stráca v súčasnom štádiu transformácie ekonomiky svoje opodstatnenie.

Činnosť KBB ako takej obmedzujú dve základné skutočnosti. Jednak to, že je to banka a po druhé to, že je štátnym peňažným ústavom. Problémy vyplývajúce z bankového typu konsolidačnej inštitúcie už boli uvedené v predchádzajúcej kapitole.

KBB má ako štátny peňažný ústav zúžený manévrovací priestor pri vysporadúvaní postúpených pohľadávok. Pri nadobúdaní a predaji majetkových účastí na iných právnických osobách, ako aj ostatného majetku sa na ňu vzťahuje zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov. Podľa § 45 tohto zákona KBB nemôže uzavierať zmluvy o prevode vlastníctva majetku, ku ktorému má právo hospodárenia, nemôže nakladať so svojimi majetkovými účasťami na podnikaní právnických osôb, ani ich zakladať alebo svoj majetok vkladať do majetku týchto osôb, nemôže ľubovoľne uzavierať nájomné zmluvy a iné zmluvy o užívaní svojho majetku. Výnimky z týchto ustanovení môže v odôvodnených prípadoch povoliť len vláda SR na návrh Ministerstva pre správu a privatizáciu národného majetku SR.  

	Z vyššie uvedených dôvodov KBB nemôže efektívne využívať takú formu riešenia pohľadávok voči dlžníkom, akou je kapitalizácia pohľadávky s následným predajom takto nadobudnutej majetkovej účasti strategickému investorovi. Nemôže používať napríklad taký spôsob reštrukturalizácie podniku, pri ktorom mu prenajme svoj majetok získaný napr. z vysporiadania iných pohľadávok, alebo vloží svoj majetok alebo voľné peňažné prostriedky do jeho podnikania. 

Konsolidačná inštitúcia nebankového typu má lepšie predpoklady pre rýchle vysporiadanie klasifikovaných pohľadávok z transformujúcich sa bánk v rámci ich reštrukturalizácie. Inštitúcia takéhoto charakteru je schopná pri relatívne nízkych nákladoch vysporiadať takéto pohľadávky urýchlením likvidácie neživotaschoných podnikov, resp. podporením reštrukturalizácie ešte životaschopných podnikov. Inštitúcia nebankového typu si môže vytvoriť organizačnú štruktúru, pracovné postupy a kontrolné mechanizmy zabezpečujúce flexibilitu pri práci s pohľadávkami. 

Inštitúcia vyššie uvedeného charakteru – Slovenská konsolidačná, a.s. už bola v Slovenskej republike zriadená. Z tohto dôvodu sa javí ako vhodné riešenie spojenie KBB a Slovenskej konsolidačnej, a.s. do jednej nebankovej spoločnosti. 

5. Návrh riešenia KBB

	Nepriaznivá finančná situácia KBB a z toho vyplývajúce neplnenie pravidiel obozretného podnikania bánk, vydaných Národnou bankou Slovenska, ako aj bariéry pri efektívnom riadení pohľadávok potvrdzujú, že súčasné právne a ekonomické podmienky KBB vyvolávajú akútnu a nevyhnutnú potrebu riešiť ďalšie postavenie KBB. 

Ďalším faktorom pre riešenie súčasného postavenia KBB je skutočnosť, že v júli  2001 nadobudne účinnosť nový zákon o bankách, podľa ktorého bude Bankový dohľad Národnej banky Slovenska povinný bezpodmienečne vykonať stanovené nápravné opatrenia v prípade nedodržania požiadaviek na podnikanie bánk a porušenia pravidiel obozretného podnikania. Národná banka Slovenska bude povinná zaviesť nútenú správu, ak primeranosť vlastných zdrojov banky klesne pod 4% alebo k banka dosiahne kumulatívnu stratu prevyšujúcu 30% zo základného imania, kapitálových fondov a rezervného fondu.  Národná banka Slovenska bude ďalej povinná odobrať bankové povolenie, ak vlastné zdroje banky klesnú pod úroveň základného imania alebo ak primeranosť vlastných zdrojov klesne pod 2%. 

Z uvedených dôvodov vyplýva, že KBB nebude môcť ďalej pôsobiť ako banka, je preto potrebné hľadať riešenie, ktorým sa predíde neriadenému procesu likvidácie KBB po nadobudnutí účinnosti nového zákona o bankách. Riešenie je potrebné hľadať v možnosti využitia potenciálu KBB a Slovenskej konsolidačnej, a.s. Základným kritériom transformácie je nezhoršenie situácie, resp. ani čiastočné ochromenie činnosti Slovenskej konsolidačnej, a.s. a zároveň dodržanie zásady kontinuity celého procesu.

Pri hľadaní riešenia KBB je možné uvažovať s dvoma alternatívami:

1.	Zlúčenie KBB so Slovenskou konsolidačnou, a.s.
2.	Prevzatie KBB Slovenskou konsolidačnou, a.s. ako podniku na základe zmluvy podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov, Obchodného zákonníka a ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov.

5. 1.  Zlúčenie KBB a Slovenskej konsolidačnej a.s.

	Pri zlúčení KBB so Slovenskou konsolidačnou, a.s.  by malo dôjsť k tomu, že KBB by sa stala súčasťou SK, pričom KBB ako spoločnosť by zanikla bez likvidácie. Tomuto kroku by však musela predchádzať transformácia štátneho peňažného ústavu na akciovú spoločnosť, čo znamená časovo náročný proces a okrem toho z hľadiska osobitnej právnej formy KBB doteraz neodskúšaný a právne nejednoznačný proces. 

Tento názor potvrdzuje znenie § 36 zákona o bankách, ktorý upravuje zakladanie, činnosť, prípadnú transformáciu a zánik bánk založených ako štátne peňažné ústavy. Táto úprava je výslovne rámcová a dotýka sa v súčasnosti iba dvoch subjektov pôsobiacich na finančnom trhu. Ustanovenie § 36 ods. 2 písm. f) zákona o bankách priznáva Ministerstvu financií SR ako zakladateľovi rozhodovacie právomoci pri rozdelení, zlúčení, splynutí a zrušení banky. Naviac ustanovenia § 36 ods. 3 a ods. 4 zákona o bankách v súvislosti so zlúčením uvádzajú iba základné podmienky takejto transformácie, t.j. najmä zápis do obchodného registra, nespôsobenie ujmy potencionálnym veriteľom, resp. prechod majetku a záväzkov na preberajúci subjekt. 
	
Pre nedostatok právnej úpravy v platnom zákone o bankách by sa problematika zlúčenia Konsolidačnej banky Bratislava, š.p.ú. so Slovenskou konsolidačnou, a.s. posudzovala podľa ustanovení Obchodného zákonníka, ktoré upravujú právne inštitúty týkajúce sa obchodných spoločností, použili by sa teda ustanovenia § 69 o zrušovaní spoločností bez likvidácie.

	Z časového hľadiska ide o náročnú právnu problematiku, ktorá sa nedá uskutočniť jedným právnym úkonom so zdĺhavým procesom registrácie v obchodnom registri, ktorý podmieňuje účinnosť celého procesu (zápis na základe návrhu predávajúceho má len deklaratórny účinok).

Naviac nie je možné prejudikovať rozhodnutie registrového súdu, nakoľko k tejto problematike neexistuje žiadna judikatúra a rozhodnutie sa bude zväčša opierať o výklad zákona. Potenciálnou hrozbou v konečnom dôsledku je aj relatívna možnosť napadnutia takejto formy transformácie (napríklad zo strany veriteľov, keďže preberajúci subjekt je vo väčšej dlhovej pozícii ako predávajúci subjekt) na základe § 39 Občianskeho zákonníka s odôvodnením obchádzania zákona. 

Z uvedených dôvodov sa táto alternatíva javí ako časovo náročná, právne nejednoznačná a riziková z hľadiska možných právnych a následne ekonomických dôsledkov, preto by nebolo vhodné riešiť transformáciu KBB týmto spôsobom.

5. 2. Prevzatie KBB Slovenskou konsolidačnou, a.s. ako podniku na základe zmluvy podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov, Obchodného zákonníka a ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov 

Prevzatím KBB Slovenskou konsolidačnou, a.s. dôjde k prevzatiu aktív a pasív KBB. Hlavným argumentom pre alternatívu transformácie KBB formou prevedenia vlastníckych práv na základe zmluvy o predaji podniku podľa zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov, Obchodného zákonníka a ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov (ďalej len „zmluva o predaji podniku“) je najmä jej špecifická právna forma – štátny peňažný ústav. 

Predmetom zmluvy o predaji podniku by bola banka ako celok, teda súbor hmotných zložiek, osobných zložiek a nehmotných zložiek. Z formálneho hľadiska nie je nevyhnutná kompletná a komplexná špecifikácia práv a záväzkov v zmluve, nakoľko sú podchytené v obchodných knihách banky s výnimkou špecifikácie nehnuteľností.

Bez ohľadu na právny status je KBB zapísaná v obchodnom registri. Predaj podniku (KBB) sa zapíše ako iná skutočnosť vyžadovaná zákonom v lehote bez zbytočného odkladu. 

Predaj podniku sa v danej situácii javí ako komplexné riešenie súboru vzájomných vzťahov. Ide o relatívne časovo nenáročnú transakciu uskutočniteľnú jedným právnym úkonom a právne (vzhľadom na riešenie situácie v Priemyselnej banke, a.s. Košice) odskúšanú, čo sa týka existencie judikatúry.

Ďalšími argumentmi pre takúto alternatívu transformácie KBB sú podľa zmluvy o predaji podniku najmä:

(i)	neprerušenie prevádzky banky;

Na kupujúceho prechádza predovšetkým vlastnícke právo ku všetkým veciam, ktoré slúžia k prevádzkovaniu banky, ale o veci ktoré sú v čase prevodu užívané a ktoré majú byť užívané i v budúcnosti. 

(ii)	predaj by zahŕňal okrem prechodu vlastníckych práv k veciam zahrnutých do majetku banky aj práva a záväzky KBB, ktoré sú spojené s jej prevádzkou;

Predmetom prevodu na kupujúceho sú všetky práva a povinnosti zo záväzkových vzťahov súvisiacich s prevodom podniku, bez ohľadu na ich právny režim. Prevod by sa týkal pohľadávok splatných a nesplatných, bez ohľadu na právny dôvod ich vzniku.

(iii)	predmetom tejto zmluvy by boli i nehnuteľnosti, ktoré tvoria časť majetku KBB;

Vlastnícke právo k nehnuteľnostiam by sa nadobudlo rozhodnutím katastrálneho odboru príslušného okresného úradu o vklade do katastra nehnuteľností.

(iv)	pri prechode záväzkov by sa nevyžadoval potrebný súhlas od všetkých veriteľov, nakoľko ich ochranu bude plne zabezpečovať ustanovené ručenie predávajúceho;

Jedným z najrelevantnejších dôsledkov takejto formy predaja banky (vzhľadom na jej špecifický charakter) je postúpenie pohľadávok a prevod záväzkov bez osobitných písomných dohôd  a súhlasu veriteľa. Na rozdiel od režimu upraveného v Občianskom zákonníku, ktorý predpokladá notifikačnú povinnosť doterajšiemu veriteľovi, v prípade predaja podniku je predávajúci povinný oznámiť postúpenie pohľadávky dlžníkom len na základe zmluvy o predaji podniku. Predávajúci, ktorý je v polohe dlžníka sa po nadobudnutí účinnosti zmluvy o predaji stáva ručiteľom. Oznamovacia povinnosť voči veriteľom pripadá kupujúcemu, avšak splnenie tejto podmienky nemá vplyv na prechod záväzkov z predávajúceho na kupujúceho.

(v)	v zmysle právneho nástupníctva kupujúceho by bol zabezpečený aj prechod všetkých pracovnoprávnych pomerov v rámci KBB.

Nadobúdateľ podniku bude viazaný uzatvorenými pracovnými a kolektívnymi zmluvami, ktoré boli uzavreté pred predajom podniku. Na kupujúceho prejdú pravá a povinnosti z existujúcich pracovnoprávnych vzťahov, ako aj práva a povinnosti zo skončených pracovnoprávnych vzťahov (napr. povinnosť preplatiť náhrady mzdy a pod.)

Uvedené riešenie sa z uvedených dôvodov javí ako najvhodnejšie, a to z hľadiska času, právneho postavenia KBB a použitej analógii v praxi. 

6. Ekonomické aspekty prevzatia KBB Slovenskou konsolidačnou, a.s. ako podniku

Najväčšiu časť úverov KBB, ktoré by Slovenská konsolidačná, a.s. nadobudla na základe zmluvy o predaji podniku do svojich aktív, predstavujú úvery na TOZ a úvery a pôžičky FIZAKO. Tieto úvery sú takmer výlučne kategorizované ako klasifikované (91,6 % z nich predstavujú stratové úvery) takisto ako boli úvery postúpené z transformujúcich sa bánk v rámci ich reštrukturalizácie. Väčšina z úverov na TOZ je voči podnikom v konkurznom konaní. Slovenská konsolidačná, a.s. by vysporadúvala pohľadávky z úverov na TOZ a FIZAKO rovnakými spôsobmi ako ostatné pohľadávky, ktoré má vo svojom portfóliu. 

Druhú časť úverov, ktoré by v rámci kúpy KBB nadobudla Slovenská konsolidačná, a.s., sú klasifikované úvery prevzaté z reštrukturalizovaných bánk (VÚB, SLSP a IRB). Väčšiu časť úverov z reštrukturalizovaných bánk už Slovenská konsolidačná, a.s. prevzala v rokoch 1999 a 2000. 

Spolu s aktívami KBB by prešli do Slovenskej konsolidačnej, a.s. na stranu pasív aj príslušné záväzky banky, z ktorých najväčší podiel predstavuje redistribučný úver NBS na krytie úverov na TOZ. Na splatenie tohto redistribučného úveru bola poskytnutá osobitná záruka vlády podľa § 44a ods. 2 zákona o bankách. Vzhľadom na to bude naďalej zabezpečené riadne splácanie záväzkov z tohto úveru. 

V prípade úverov na družstevnú bytovú výstavbu v portfóliu KBB nejde o klasifikované úvery, ale o štandardné typy úverov, maximálne štandradné s výhradou. Z hľadiska charakteru týchto úverov je potrebné, aby tieto úvery mali zachovaný charakter bankových úverov, pretože zabezpečovanie činnosti, spojenej s ich splácaním má charakter bankovej činnosti, preto je nevyhnutné, aby tieto úvery spravovala banka. V tejto súvislosti sa ako najvhodnejšie riešenie javí postúpenie úverov na družstevnú bytovú výstavbu do Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, š.p.ú. spolu so zdrojom krytia týchto úverov, ktorým je redistribučný úver Národnej banky Slovenska. Toto riešenie podporuje aj skutočnosť, že Slovenská záručná a rozvojová banka, š.p.ú. nedávno rozšírila svoju pôsobnosť aj do oblasti podpory bytovej výstavby.

Postúpenie úverov na družstevnú bytovú výstavbu ako štandardných úverov z KBB do Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, š.p.ú. umožňuje platný zákon č. 215/2000 Z. z., ktorým sa dopĺňa zákon o bankách. Na základe tohto zákona môže banka v reštrukturalizácii postúpiť svoju pohľadávku, aj keď nie je splnená doba omeškania podľa § 38 ods. 9 zákona o bankách. Postúpenie úverov na družstevnú bytovú výstavbu do Slovenskej záručnej a rozvojovej banky je však potrebné uskutočniť ešte pred prevzatím KBB Slovenskou konsolidačnou, a.s..

7. Fungovanie Slovenskej konsolidačnej, a.s. po prevzatí KBB

	Slovenská konsolidačná, a.s. bude aj po prevzatí KBB naďalej fungovať na rovnakých základných princípoch, ktoré boli vymedzené v „Projekte agentúry pre prácu s postúpenými pohľadávkami – Slovenská konsolidačná, a.s.“, schválenom uznesením vlády SR
č. 136 zo dňa 15. marca 2000. Je preto nevyhnutné, aby sa po uskutočnení transformácie KBB nenarušila kontinuita už rozbehnutej činnosti agentúry. Slovenská konsolidačná, a.s. už prešla zložitým štádiom základného vybudovania funkčnej organizačnej štruktúry zodpovedajúcej vyprofilovanému zameraniu jej činnosti, dôkladným rozpracovaním špecifických pravidiel práce s pohľadávkami, ich prvotným praktickým testovaním a následným spresňovaním. Budovanie agentúry sa opiera o široké využívanie medzinárodných skúseností krajín, ktoré úspešne zvládli riešenie problémových úverov. Aj z týchto dôvodov je nanajvýš dôležité, aby si Slovenská konsolidačná, a.s. aj po prevzatí KBB zachovala charakter štíhlej centralizovanej „work-out“ spoločnosti nebankového typu s relatívne jednoduchou, v zásade dvojstupňovou, a prísne účelovou organizačnou štruktúrou.

Práca s postúpenými pohľadávkami v portfóliu Slovenskej konsolidačnej, a.s. si však vzhľadom na pôvodné zameranie a činnosť KBB bude vyžadovať komplexnejší prístup. Už pri príprave riešenia situácie KBB, ale aj zo súčasnej etapy samotnej transformácie ekonomiky Slovenska, vyplynuli pre agentúru nové úlohy. Ide najmä o úlohy v nasledovných oblastiach:

-	príprava reštrukturalizačných projektov,
-	marketing pohľadávok,
-	oceňovanie pohľadávok,
-	kapitalizácia pohľadávok,
-	prevzatie, správa a vysporiadanie pohľadávok z KBB,
-	prevzatie, správa a vysporiadanie pohľadávok zo Sociálnej poisťovne, zdravotných poisťovní, Národného úradu práce a daňových úradov.

Z hľadiska vytvorenia podmienok pre úspešné a efektívne zvládnutie uvedených úloh je preto potrebné rozvinúť organizačnú štruktúru agentúry. V tejto fáze však ešte nie je vhodné stanoviť budúcu definitívnu organizačnú štruktúru Slovenskej konsolidačnej, a.s., aby sa dopredu nevytvoril určitý predimenzovaný a nefungujúci systém. Ako najlepší spôsob sa javí riešiť tento problém postupný krokmi tak, ako si to bude vyžadovať realizácia príslušných úloh agentúry, samozrejme, aj so zaangažovaním externých inštitúcií.

Návrh harmonogramu krokov súvisiacich s predajom Konsolidačnej banky Bratislava, š.p.ú. Slovenskej konsolidačnej, a.s.

Postupnosť jednotlivých krokov	Zodpovedný	Termín plnenia	
1.Prerokovanie materiálu v PEM	MF SR	28.5.2001	
2. Schválenie materiálu vo vláde SR		  6.6.2001	
3. Vytvorenie projektovej skupiny pre transformáciu KBB, š.p.ú.. zloženej so zástupcov KBB, š.p.ú., SZRB, š.p.ú., SK a.s. MF SR a NBS	MF SR, KBB, SZRB, NBS 	12.6.2001	
4. Postúpenie pohľadávok a záväzkov z úverov na družstevnú bytovú výstavbu (DBV) z KBB, š.p.ú. do SZRB, š.p.ú.	MF SR, KBB
SZRB, NBS	30.7.2001	
4.1. Vypracovanie návrhu zmluvy o postúpení pohľadávok k úverom na DBV a zmluvy o prevzatí dlhu k redistribučnému úveru NBS na krytie úverov na DBV.	KBB, SZRB, NBS	 1.6.2001	
4.2. Predbežný súhlas NBS ako veriteľa k prevzatiu dlhu zo strany SZRB, š.p.ú. (redistribučný úver na DBV)	NBS 	15.6.2001	
4.3. Predloženie žiadosti o udelenie výnimky podľa § 45 zákona č. 92/1991 Zb. na postúpenie pohľadávok a záväzkov z úverov na DBV na MSPNM SR	MF SR	20.6.2001	
4.4. Predloženie návrhu na povolenie výnimky podľa bodu 4.3. na rokovanie vlády SR	MSPNM SR	30.6.2001	
4.5. Schválenie zmlúv uvedených v bode 4.1. v orgánoch KBB, š.p.ú. a SZRB, š.p.ú..	KBB, SZRB	20.7.2001	
4.6. Realizácia postúpenia úverov na DBV.	KBB, SZRB	30.7.2001	
5. Odkúpenie KBB, š.p.ú. zo strany SK,a.s.	MF SR, KBB, SK, NBS	31.10.2001	
5.1. Vypracovanie privatizačného projektu KBB, š.p.ú. 	KBB	 1.7.2001	
5.2. Zabezpečenie auditu v KBB, š.p.ú..	KBB		
5.2.1. Zabezpečenie zoznamov súboru vecí, práv, a iných majetkových hodnôt.	KBB		
5.2.2. Zabezpečenie zoznamu hnuteľného majetku.	KBB		
5.2.3. Zabezpečenie zoznamov práv a nájomných zmlúv.	KBB		
5.2.4. Zabezpečenie zoznamov práv k prostriedkom na účtoch	SK, KBB		
5.3. Vypracovanie návrhu zmluvy o predaji KBB, š.p.ú..	SK, KBB, FNM SR, MSPNM SR	10.7.2001	
5.4. Predloženie privatizačného projektu KBB, š.p.ú. na MSPNM SR	MF SR	15.7.2001	
5.5. Predloženie návrhu na vydanie rozhodnutia o privatizácií podniku KBB, š.p.ú. priamym predajom	MSPNM SR	31.8.2001	
5.6. Predbežný súhlas NBS ako veriteľa k prevzatiu dlhu zo strany SK, a.s. (redistribučný úver na TOZ)  	NBS	15.9.2001	
5.7. Vydanie predchádzajúceho súhlasu NBS k predaju banky 	NBS	15.9.2001	
5.8. Schválenie zmluvy v bode 5.3. v orgánoch SK, a.s. a FNM SR	SK, KBB	30.9.2001	
5.9. Realizácia odkúpenia KBB, š.p.ú. zo strany SK, a.s.	SK, KBB, MF	31.10.2001