Informácia 
o stave ochrany zdravia pri práci, vývoji chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce za r. 2008

2. Orgány verejného zdravotníctva
Štátna správa na úseku verejného zdravotníctva je upravená zákonom č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 355/2007 Z. z.“), ktorý je základným zákonom s komplexným pohľadom na prevenciu, ochranu a podporu zdravia. Cieľom zákona č. 355/2007 Z. z. je efektívne ovplyvniť tvorbu a ochranu zdravých životných a pracovných podmienok ako aj efektívna primárna prevencia  a pozitívny rozvoj verejného zdravia.
 Úlohy štátnej správy plnia orgány verejného zdravotníctva, ktorými sú v rezorte zdravotníctva Ministerstvo zdravotníctva SR, Úrad verejného zdravotníctva SR a regionálne úrady verejného zdravotníctva. Orgánmi verejného zdravotníctva, ktoré plnia úlohy štátnej správy v špecifických rezortoch sú Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii  SR a Slovenská informačná služba. 
Štátnu správu v rezorte zdravotníctva na úrovni regiónov zabezpečuje 36 regionálnych úradov verejného zdravotníctva. Zákon č. 355/2007 Z. z.  upravil rozšírené právomoci  regionálnych úradov verejného zdravotníctva v sídlach krajov, najmä pokiaľ ide o odborné a metodické vedenie ostatných regionálnych úradov verejného zdravotníctva pri zabezpečovaní štátnej správy na úseku ochrany, podpory a rozvoja verejného zdravia. 
Orgány verejného zdravotníctva vykonávajú štátny zdravotný dozor (ďalej len „ŠZD“) v oblasti ochrany zdravia vrátane ochrany zdravia pri práci a systematicky dozerajú na to, ako sú zo strany zamestnávateľov plnené povinnosti v oblasti ochrany zdravia zamestnancov, vyplývajúce zo zákona č. 355/2007 Z. z., zo všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie a aproximačných nariadení vlády SR upravujúcich problematiku ochrany zdravia pri práci, harmonizovaných s právom Európskych spoločenstiev. Ďalej dozerajú na plnenie nariadených opatrení na predchádzanie vzniku ochorení podmienených prácou a na obmedzenie ich výskytu. Pri výkone ŠZD na pracoviskách orgány verejného zdravotníctva zisťujú a objektivizujú nedostatky a ukladajú sankcie. Úrady verejného zdravotníctva plnia aj špecializované úlohy zamerané na sledovanie zdravotného stavu zamestnancov vo vzťahu k pracovným podmienkam. 
Zákon č. 355/2007 Z. z. bol 1.5. 2008  zmenený a doplnený zákonom č. 140/2008 Z. z., ktorý zároveň zmenil a doplnil aj zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 124/2006 Z. z.“). Zmeny v uvedených zákonoch sa týkali najmä pracovnej zdravotnej služby a posudzovania zdravotnej spôsobilosti na prácu vrátane výkonu lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci. Orgány verejného zdravotníctva dozerajú v rámci výkonu ŠZD u zamestnávateľa aj na činnosť pracovnej zdravotnej služby. 
Orgány verejného zdravotníctva pri výkone ŠZD nad zdravými pracovnými podmienkami koordinujú svoju činnosť s orgánmi inšpekcie práce. Cieľom je, aby sa efektívne uplatnili odborné kompetencie obidvoch dozorných orgánov. 
 
3. Ciele, úlohy a priority orgánov verejného zdravotníctva v r. 2008
V r. 2008 sa orgány verejného zdravotníctva zamerali najmä na efektívny ŠZD v oblasti ochrany zdravia pri práci, t. j. na kontrolu plnenia povinností zamestnávateľov vyplývajúcich z legislatívnych úprav harmonizovaných s právom EÚ, najmä na dodržiavanie kritérií zdravých pracovných podmienok na pracoviskách zo strany zamestnávateľov a na špecifické riziká vplyvu práce a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov. Sledovali plnenie opatrení zo strany zamestnávateľov na ochranu zdravia zamestnancov pred nepriaznivými účinkami fyzikálnych, chemických, biologických a iných faktorov v pracovnom prostredí. 
Osobitnú pozornosť sústreďovali na pracoviská, na ktorých zamestnanci vykonávajú rizikové práce, v rámci ŠZD sledovali pracovné podmienky zamestnancov, mieru expozície zamestnancov a realizáciu náhradných opatrení zo strany zamestnávateľov. Regionálne úrady verejného zdravotníctva v SR (ďalej len „RÚVZ v SR“) určovali nové rizikové práce, sledovali vývoj zmien počtu  zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, ako aj počet priznaných chorôb z povolania pracoviskami klinického pracovného lekárstva. Zamestnávateľom nariaďovali vykonať účinné ochranné a preventívne opatrenia na odstránenie rizika alebo na jeho zníženie na čo najnižšiu možnú mieru vrátane zabezpečenia posudzovania zdravotnej spôsobilosti zamestnancov na prácu a výkon cielených lekárskych preventívnych prehliadok zamestnancov lekármi pracovnej zdravotnej služby.
Najvýznamnejšími z fyzikálnych faktorov v pracovnom prostredí  z hľadiska počtu exponovaných zamestnancov boli nadmerný hluk, vibrácie, ionizujúce a neionizujúce žiarenie. U fyzikálnych faktorov sa orgány verejného zdravotníctva osobitne zameriavali na dozor nad dodržiavaním limitov expozície škodlivých faktorov pracovného prostredia zo strany zamestnávateľov a na vybraných pracoviskách vykonávali v rámci ŠZD ich objektivizáciu.
Medzi významné chemické faktory z hľadiska zdravotných rizík pri práci patria veľmi jedovaté a jedovaté látky a prípravky.  RÚVZ v SR zamerali ŠZD najmä na skladovanie a spôsob manipulácie s veľmi jedovatými a jedovatými látkami a prípravkami, zabezpečenie odbornej spôsobilosti vedúcich zamestnancov na prácu s nimi, predloženie prevádzkových poriadkov a posudkov o riziku a používanie osobných ochranných pracovných prostriedkov (ďalej len „OOPP“). Pri výkone ŠZD získavali RÚVZ v SR aj údaje o likvidácii obalov a nepoužiteľných zbytkov veľmi jedovatých a jedovatých látok  a prípravkov, o ich používaní podľa aktuálneho „Zoznamu a rozsahu použitia povolených prípravkov na ochranu rastlín“ a o mimoriadnych situáciách a haváriách. Osobitná pozornosť bola venovaná zamestnancom pri aplikácii prípravkov na ochranu rastlín a skladovým priestorom prípravkov na ochranu rastlín. RÚVZ v SR vykonali ŠZD najmä v poľnohospodárskych a priemyselných podnikoch, v predajniach prípravkov na ochranu rastlín, v laboratóriách a v lekárňach.
Orgány verejného zdravotníctva venovali pri výkone ŠZD zvýšenú pozornosť aj karcinogénnym a mutagénnym faktorom, zameriavali sa na kontrolu vypracovaných prevádzkových poriadkov, posudkov o riziku pri práci, dodržiavania režimu v kontrolovanom pásme, výsledkov objektivizácie uvedených faktorov, záznamníctvo a evidenciu zamestnancov exponovaných karcinogénnym a mutagénnym faktorom. Výskyt karcinogénnych a mutagénnych faktorov vrátane azbestu  sa posudzoval najmä na pracoviskách v zdravotníctve, stavebníctve, chemickom priemysle a  laboratóriách, v drevospracujúcich prevádzkach a na vedecko-výskumných pracoviskách. Osobitná pozornosť sa venovala  práci s cytostatikami v zdravotníckych zariadeniach,  ktorá patrí medzi pracovné procesy s rizikom chemickej karcinogenity. Na vybraných pracoviskách bolo vykonané hodnotenie expozície zamestnancov  cytostatikám pomocou genotoxických vyšetrení.
Cielene sa vykonával ŠZD pri búracích a demolačných prácach na stavbách obsahujúcich azbestocementové materiály a pri rekonštrukciách a opravách objektov, pri ktorých bol použitý stavebný materiál s obsahom azbestu u organizácií, ktoré oznámili začatie činnosti príslušnému RÚVZ, so zameraním na kontrolu dodržiavania opatrení na ochranu zdravia zamestnancov i obyvateľov. V rámci ŠZD boli vykonávané aj previerky drevospracujúcich pracovísk, kde sa spracováva najmä tvrdé dubové a bukové drevo, ktoré je dokázaným karcinogénom. 
Ďalšou významnou skupinou pracovísk, na ktorú orgány verejného zdravotníctva  dozerali,  boli pracoviská s výskytom biologických faktorov, najmä zdravotnícke a veterinárne zariadenia, laboratórne pracoviská, čistiarne odpadových vôd a pracoviská zneškodňovania odpadov.
Súčasťou ŠZD bolo aj prešetrovanie podmienok pre vznik profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania a posudzovanie opatrení vykonávaných zamestnávateľmi na obmedzenie ich výskytu. Pri zisťovaní príčin vzniku profesionálnych poškodení zdravia orgány verejného zdravotníctva úzko spolupracovali s pracoviskami klinického pracovného lekárstva a s lekármi pracovnej zdravotnej služby. 
RÚVZ v SR sledovali pracovné podmienky aj na pracoviskách náročných z hľadiska psychickej pracovnej záťaže a senzorickej záťaže zamestnancov, osobitne na pracoviskách so zobrazovacími jednotkami. Zamerali sa najmä na administratívne pracoviská finančných a poisťovacích inštitúcií, ale aj výrobných podnikov. Sledovali priestorové podmienky na pracoviskách a pracovných miestach, umiestnenie zobrazovacích jednotiek, ich orientáciu v priestore vo vzťahu k osvetľovacím otvorom a osvetľovacím telesám, mikroklimatické podmienky, režim práce a odpočinku zamestnancov, zabezpečenie posudzovania zdravotnej spôsobilosti zamestnancov na prácu vrátane vykonávania lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci a informovanosť zamestnancov o zdravotných rizikách pri práci so zobrazovacími jednotkami.
Nevyhnutnou súčasťou ŠZD na všetkých pracoviskách bolo sledovanie dodržiavania zdravotných požiadaviek na pracovné priestory, osvetlenie, vetranie, vykurovanie, zásobovanie pitnou vodou a vybavenie pracovísk zariadeniami na osobnú hygienu a inými zariadeniami súvisiacimi s ochranou zdravia zamestnancov.
Medzi priority pri výkone ŠZD na pracoviskách v r. 2008 patrila aj kontrola plnenia povinnosti zamestnávateľa zabezpečiť pre všetkých zamestnancov pracovnú zdravotnú službu, ktorá je odbornou poradenskou službou pre zamestnávateľa v oblasti ochrany zdravia pri práci a vykonáva zdravotný dohľad nad pracovnými podmienkami, pracovným prostredím, spôsobom výkonu práce a nad zdravím zamestnancov v súvislosti s prácou. Orgány verejného zdravotníctva  u zamestnávateľa kontrolovali rozsah činnosti pracovnej zdravotnej služby.
V rámci špecializovaných činností Úrad verejného zdravotníctva SR (ďalej len „ÚVZ SR“) a RÚVZ v SR  riešili aj úlohy, projekty a epidemiologické štúdie so zameraním na hodnotenie vplyvu faktorov práce a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov. Vybrané RÚVZ v SR spolu so zamestnávateľmi vypracovávali a realizovali intervenčné programy za účelom zlepšenia pracovného prostredia a zdravotného stavu zamestnancov konkrétnych organizácií v rámci riešenia projektu  „Zdravé pracoviská“.  V r. 2008 ÚVZ SR a vybrané RÚVZ v SR v spolupráci s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „MPSVR SR“) ukončili riešenie projektu Európskeho sociálneho fondu EQUAL so zameraním na rodovú rovnosť na pracovisku. ÚVZ SR a vybrané  RÚVZ v SR sa zapojili aj do riešenia medzinárodných epidemiologických štúdií, v r. 2008 boli zamerané na nádorové ochorenia pankreasu a pľúc vo vzťahu k životným a pracovným podmienkam. 

4. Subjekty kontrolované orgánmi verejného zdravotníctva
 	Orgány verejného zdravotníctva v r. 2008 vykonali ŠZD v 15 629 subjektoch, najviac u fyzických osôb oprávnených na podnikanie a u právnických osôb s počtom zamestnancov do 9 (tab. č. 1).

5. a 6. Zistený stav v subjektoch kontrolovaných orgánmi verejného zdravotníctva a najzávažnejšie zistenia pri výkone ŠZD
Vo všeobecnosti možno konštatovať, že trend vývoja pracovného prostredia a pracovných podmienok u zamestnávateľov v SR sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi postupne zlepšuje. Pozitívne zmeny sa prejavovali najmä v oblasti priemyselnej výroby, kde aj vplyvom vstupu zahraničných investorov a zavádzaním nových, modernejších technológií dochádzalo k zvyšovaniu kvality pracovného prostredia a k zlepšovaniu pracovných podmienok. Zmeny boli v rade prípadov zamerané na poloautomatizáciu alebo plnú automatizáciu procesov, prípadne na diaľkové riadenie činností z velína, čím sa odstránila priama expozícia zamestnancov zdraviu škodlivým faktorom. Zrejmý bol aj trend koncentrácie priemyselnej výroby, najmä veľkých podnikov, do priemyselných parkov.
Vstup zahraničných investorov mal na jednej strane pozitívny vplyv na  zlepšujúce sa podmienky práce a ochranu zdravia zamestnancov, napriek tomu sa však aj v r. 2008 vyskytovali prípady, kedy zahraničný investor priviezol na Slovensko zastaranú technológiu a stroje. Ďalším pozitívom bolo, že orgány verejného zdravotníctva zaznamenali u niektorých zahraničných investorov zlepšenie komunikácie v oblasti ochrany zdravia zamestnancov, a to najmä u tých, ktorí v minulosti nedodržiavali požiadavky na ochranu zdravia zamestnancov.
Naďalej platilo, že stav ochrany zdravia zamestnancov a úroveň starostlivosti o pracovné podmienky obvykle zodpovedal ekonomickej situácii podniku. Zamestnávatelia v ekonomicky stabilných a prosperujúcich podnikoch venovali v r. 2008 dostatočnú pozornosť problematike ochrany zdravia pri práci, zatiaľ čo pre zamestnávateľov v neprosperujúcich podnikoch bola prvoradá predovšetkým ekonomická stránka výroby. Zlepšovanie pracovného prostredia záviselo aj od úrovne právneho vedomia zamestnávateľov. U veľkej časti zamestnávateľov bola zrejmá snaha zlepšovať pracovné podmienky, znižovať riziká a poskytovať zamestnancom nadštandardné sociálne služby. Problémy pretrvávali najmä u tých prevádzok, ktoré boli vytvorené v neúčelových priestoroch (napr. v priestoroch zaniknutých poľnohospodárskych družstiev). Pri otváraní nových prevádzok sa problematika pracovného prostredia a pracovných podmienok obvykle riešila už pri schvaľovacom konaní, takže prevádzky zodpovedali požiadavkám na pracovné prostredie a boli v súlade s platnou legislatívou. Na zlepšovaní podmienok práce  sa podieľala aj poradenská činnosť pracovníkov RÚVZ v SR.
Na celkovom trende zlepšovania ochrany zdravia zamestnancov pri práci sa začal prejavovať pozitívny vplyv činnosti pracovných zdravotných služieb. Zlepšila sa úroveň návrhov predkladaných na posúdenie orgánom verejného zdravotníctva zo strany zamestnávateľov (napr. prevádzkové poriadky,  návrhy na vyhlásenie rizikových prác) a zabezpečil sa výkon lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci lekármi pracovnej zdravotnej služby.  Zamestnávatelia zabezpečovali pre svojich zamestnancov  pracovnú zdravotnú službu  najmä dodávateľským spôsobom, len vo výnimočných  prípadoch vlastnými odbornými zamestnancami. Zamestnávatelia poukazovali však na pretrvávajúci nedostatok pracovných lekárov v tímoch pracovnej zdravotnej služby. 
Problematickú skupinu z hľadiska ochrany zdravia pri práci tvorili fyzické osoby – podnikatelia, ktoré nezamestnávajú iné fyzické osoby, t. j. samostatne zárobkovo činné osoby (ďalej len „SZČO“). Svoju činnosť vykonávali najmä v malých dielňach, často v neúčelových priestoroch, alebo na základe zmluvy s väčšími firmami na rôznych pracoviskách, v mnohých prípadoch prevádzkovaných bez súhlasu orgánu verejného zdravotníctva a tiež bez dostatočných informácií o možnom ohrození vlastného zdravia a zabezpečenia jeho ochrany. Aj keď vykonávali rizikové práce, tieto nehlásili orgánu verejného zdravotníctva a nezúčastňovali sa ani lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci. Najviac SZČO pracovalo v priemysle, stavebníctve, doprave a lesnom hospodárstve.
Problémom bol výkon ŠZD  nad vykonávaním činností SZČO na pracoviskách prevádzkovaných iným právnym subjektom, ako aj výkon činností, ktoré neboli viazané na trvalé pracovné miesto (napr. stavebné práce, výkon deratizačných činností, upratovanie práce, práce pri odstraňovaní materiálov obsahujúcich  azbest). Aj naďalej pretrvávala tendencia niektorých zamestnávateľov prepúšťať vlastných kmeňových zamestnancov a najímať si SZČO. Z evidencie rizikových prác tým vypadli celé skupiny profesií vykonávané SZČO. Kontrola podmienok výkonu ich práce bola veľmi problematická, o mnohých SZČO sa orgány verejného zdravotníctva dozvedeli až pri prešetrovaní podozrenia na chorobu z povolania. 
Stále častejšie sa vyskytovala forma zamestnávania prostredníctvom lízingov cez personálne agentúry. Aj v týchto prípadoch bol zrejmý problém so zabezpečením zdravotného dohľadu týchto zamestnancov a dodržiavania adekvátnych pracovných podmienok.
V r. 2008 bol zaznamenaný nárast vytvárania chránených pracovísk, o zriadenie ktorých už nežiadali len fyzické a právnické osoby, ale aj mestá a obce.
V poľnohospodárstve pretrvával útlm rastlinnej a živočíšnej výroby a tiež transformačný proces z poľnohospodárskej veľkovýroby na farmársku činnosť. Časť nepoužívaných poľnohospodárskych objektov chátrala, časť bola využívaná pre podnikateľské zámery iných subjektov, ktoré následne prevádzkovali  svoju činnosť zväčša v provizórnych podmienkach neúčelových stavieb.
V posledných rokoch bol zaznamenaný celkový trend zlepšovania pracovných podmienok a pracovného prostredia najmä v dôsledku nákupu modernej poľnohospodárskej techniky. Mnohé subjekty využívali finančné prostriedky z fondov Európskej únie, ktoré použili jednak na nákup moderných strojov a technológií, jednak na modernizáciu existujúcich objektov poľnohospodárskych organizácií. Využívanie eurofondov bolo skôr záležitosťou veľkých organizácií, naopak mnohí malí podnikatelia v oblasti poľnohospodárstva museli v r. 2008 ukončiť svoju činnosť z ekonomických dôvodov. 
Výrazne sa obmedzovalo používanie chemických látok a prípravkov s účinnými látkami, klasifikovanými ako jedovaté a najmä veľmi jedovaté látky a prípravky. Naďalej pokračoval trend zabezpečovania prác spojených s používaním chemických prípravkov dodávateľským spôsobom, čo jednak predstavovalo efektívnejší spôsob vykonávania týchto prác a zároveň aj napomáhalo znižovaniu počtu exponovaných zamestnancov. Novým trendom bolo ekohospodárstvo, pri ktorom sa nepoužívajú prípravky na ochranu rastlín. V poľnohospodárstve dominovala predovšetkým rastlinná výroba, pokračovalo znižovanie počtu zvierat.

7. a 8. Opatrenia orgánov verejného zdravotníctva na odstránenie zistených nedostatkov pri výkone ŠZD a sankčné opatrenia
Na základe vykonaného ŠZD  orgány verejného zdravotníctva vydali 1329 pokynov a opatrení na odstránenie zistených nedostatkov (tab. č. 2). 
Za nesplnenie povinností uložených v legislatívnych úpravách v oblasti ochrany zdravia pri práci boli uložené fyzickým osobám oprávneným na podnikanie alebo právnickým osobám sankčné opatrenia, napr. zákaz prevádzky, zákaz činnosti, výkon rozhodnutia, náhrada nákladov a  pokuty (tab. č. 3). Najčastejšie boli sankčné opatrenia uložené napr. za:
•	nesplnenie povinností ustanovených v rozhodnutí o vyhlásených rizikových prácach
•	prekračovanie najvyšších prípustných expozičných limitov chemických faktorov v pracovnom ovzduší a nezabezpečenie opatrení na ochranu zdravia zamestnancov
•	nezrealizovanie nariadených biologických expozičných testov u zamestnancov
•	nezabezpečenie účinného vetrania pracovných priestorov
•	uvedenie priestorov do prevádzky bez vydania súhlasného rozhodnutia orgánu verejného zdravotníctva
•	nevypracovanie posudku o riziku a kategorizácie prác zamestnancov
•	nepredloženie návrhu na zaradenie pracovných činností do kategórie rizikových prác
•	nezabezpečenie skríningového vyšetrenia očí a zraku pri práci so zobrazovacími jednotkami
•	nezabezpečenie prípustných mikroklimatických podmienok na pracovisku
•	nepredloženie prevádzkového poriadku na schválenie orgánu verejného zdravotníctva
•	nezabezpečenie kvalitatívneho a kvantitatívneho zisťovania (objektívneho merania) zdraviu škodlivých faktorov pracovného prostredia
•	nevykonanie opatrení na odstránenie nedostatkov uložených orgánom verejného zdravotníctva
•	nepreukázanie odbornej spôsobilosti na prácu s jedovatými alebo  veľmi jedovatými látkami a prípravkami u vedúcich zamestnancov
•	nevyhovujúci spôsob skladovania jedovatých chemických látok 
•	nevyhovujúci spôsob nakladania s nebezpečnými odpadmi
•	nezrealizovanie protihlukových opatrení na zníženie expozície zamestnancov 
•	chýbanie posudkov o zdravotnej spôsobilosti na prácu u zamestnancov
•	odstraňovanie azbestových materiálov zo stavieb právnickými osobami, ktoré nemali oprávnenie Úradu verejného zdravotníctva SR na vykonávanie tejto činnosti

9. Stav a vývoj pracovných úrazov  a chorôb z povolania
Rizikové práce
Rizikové práce sú práce, pri ktorých je zvýšené riziko poškodenia zdravia zamestnancov pri práci a vznik choroby z povolania. Ich vyhlásenie je pre zamestnávateľa spojené s  povinnosťami na úseku ochrany zdravia pri práci, medzi ktoré patrí najmä vykonávanie preventívnych opatrení  na zníženie alebo odstránenie rizika poškodenia zdravia pri práci, zvýšený zdravotný dohľad vrátane zabezpečenia cielených lekárskych preventívnych prehliadok zamestnancov.
V r. 2008 pokračoval trend znižovania počtu exponovaných zamestnancov, hoci tento pokles bol výrazne menší ako v predchádzajúcich rokoch. Rizikové práce vykonávalo 115 825 zamestnancov (z toho 26 541 žien), najviac zamestnancov v riziku bolo v  kategórii 3 (99 739 zamestnancov, z toho 24 706 žien). Oproti r. 2007 síce došlo k miernemu zvýšeniu počtu žien v kategórii 3, za priaznivý však možno považovať pokles počtu žien (o 412 žien) v  kategórii 4, ktorá je z hľadiska rizika poškodenia zdravia najzávažnejšia. Mierny vzostup počtu žien v kategórii 3 spolu s výrazným poklesom ich počtu v kategórii 4 je možné vysvetliť ich presunom z kategórie 4 do kategórie 3 v dôsledku zlepšenia pracovných podmienok a následného prehodnotenia vyhlásených rizikových prác orgánmi verejného zdravotníctva (tab. č. 4).
Ako najčastejšie sa vyskytujúci škodlivý faktor pracovného prostredia v r. 2008 dominoval hluk. Nadmernému hluku bolo exponovaných 88 300 zamestnancov, t. j. 76 % zamestnancov, čo predstavovalo oproti r. 2007 pokles o 119 zamestnancov. Pokles počtu exponovaných zamestnancov oproti r. 2007 bol zaznamenaný v oboch rizikových kategóriách. Ďalšími významnými faktormi práce a pracovného prostredia podľa počtu exponovaných zamestnancov boli pevné aerosóly, resp. prach, ktorému bolo exponovaných 23 091 zamestnancov (19,9 %), chemické faktory - 8 027 zamestnancov (6,9 %), ionizujúce žiarenie - 7 585  zamestnancov (6,5 %)  a vibrácie - 4 902 zamestnancov (4,2 %). Vo väčšine uvedených faktorov bol zaznamenaný pokles počtu exponovaných zamestnancov s výnimkou ionizujúceho žiarenia, kde bol oproti r. 2007 zaznamenaný mierny vzostup  o 410 zamestnancov.
Z ďalších faktorov práce a pracovného prostredia bol mierny vzostup oproti r. 2007 zaznamenaný len u chemických karicnogénov (o 155 zamestnancov) a u infračerveného žiarenia (o 40 zamestnancov). Počet exponovaných zamestnancov podľa jednotlivých faktorov je uvedený v tab. č. 5.
Pri sledovaní exponovaných zamestnancov podľa prevažujúcej činnosti podniku bolo najviac zamestnancov vystavených riziku v priemyselnej výrobe (82 294 zamestnancov, z toho 15 676 žien) a v zdravotníctve (11 318 zamestnancov, z toho 8 864 žien) – tab. č. 6.  Vo väčšine ekonomických odvetví bol oproti r. 2007 zaznamenaný pokles počtu exponovaných zamestnancov s výnimkou odvetví veľkoobchodu a maloobchodu, zdravotníctva   a sektoru verejných služieb, v ktorých bol zaznamenaný mierny vzostup počtu exponovaných zamestnancov. 
Najvyšší podiel rizikovej práce žien (78,3 % z celkového počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v danom ekonomickom odvetví) zostal podobne ako v minulých rokoch v zdravotníctve, čo vyplynulo zo zamestnaneckej štruktúry tohto odvetvia.

Choroby z povolania
Výskyt chorôb z povolania a profesionálnych otráv je indikátorom ich vývoja a dôležitým faktorom pri hodnotení účinnosti primárnej prevencie a zdravotnej starostlivosti o zdravie zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce.
V r. 2008 bolo v Slovenskej republike hlásených 417 prípadov novozistených chorôb z povolania  a  profesionálnych otráv, pričom  z  celkového  počtu  hlásených prípadov sa ženy podieľali  40 %  (t. j. 169 prípadmi). Oproti  r. 2007  došlo  k  poklesu  hlásených  chorôb z povolania o 139 prípadov, čo reálne predstavuje  pokles oproti predchádzajúcemu  roku  o 25 %, dosahujúci druhú najnižšiu úroveň hlásených chorôb z povolania za posledných 16  rokov (v   r. 2005  bolo  hlásených  405 prípadov novozistených   chorôb  z   povolania). V Slovenskej republike došlo postupne od r. 1994 do r. 2008 k výraznému poklesu počtu novozistených chorôb z povolania o 42,2 % (722 hlásení v r. 1994, 417 hlásení v r. 2008).
Pri nezmenených kritériách posudzovania chorôb z povolania sa na výraznejšom poklese v r. 2008 najviac podieľali profesionálne ochorenia postihujúce podporno-pohybový systém, cievny a nervový systém zamestnancov vystavených v práci nadmernému zaťaženiu horných končatín a škodlivému vplyvu vibrácií s celkovým počtom hlásených 274 prípadov (t. j. poklesom o 33,3 % v porovnaní s hlásenými 411 prípadmi v r. 2007). Podobný trend bol aj pri poškodení sluchu hlukom, kde pri celkovom počte 17 prípadov hlásených chorôb z povolania došlo k poklesu o 35,7 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom.  Odborníci klinického pracovného lekárstva upozorňujú, že uvedený trend nezodpovedá  vývoju chorôb z povolania, hlásených v ostatných položkách zoznamu chorôb z povolania a vyžaduje si detailnejší rozbor príčin. 
Aj napriek zaznamenanému  poklesu, najväčší podiel na chorobách z povolania v r. 2008 mala choroba  kostí, kĺbov, šliach a nervov končatín z dlhodobého, nadmerného, jednostranného zaťaženia horných končatín s celkovým počtom 195 hlásení, čo predstavuje 46,8 % celkového počtu hlásených profesionálnych ochorení v SR. V porovnaní s r. 2007, kedy predstavovali v percentuálnom zastúpení 46,2 %,  je v r. 2008 zrejmý naďalej stúpajúci trend tejto najčastejšie hlásenej choroby z povolania. 
Druhým najčastejším profesionálnym ochorením je už niekoľko rokov (od r. 1998), choroba kostí, kĺbov, svalov, ciev a nervov horných končatín spôsobená prácou s vibrujúcimi nástrojmi, ktoré aj pri celkovom poklese v r. 2008 na 79 hlásených prípadov (t. j. o 48,7 % menej v porovnaní s r. 2007) predstavuje 18,9 % z celkového počtu chorôb z povolania v SR. 
Závažnosť problému pretrvajúceho vysokého podielu výskytu profesionálnych chorôb postihujúcich podporno-pohybový systém, cievny a nervový systém zamestnancov vystavených v práci dlhodobému, nadmernému a jednostrannému zaťaženiu horných končatín a škodlivému vplyvu vibrácií podčiarkuje skutočnosť, že tieto ochorenia tvorili v r. 2008 až 65,7 %  z celkového počtu chorôb z povolania pri iba 6,1 % zastúpení v počte exponovaných zamestnancov, u ktorých boli vyhlásené rizikové práce.
Naopak, klesajúci trend poškodenia sluchu z hluku so 17 hlásenými prípadmi v r. 2008, pri  zastúpení 76,2 % z celkového počtu vyhlásených rizikových prác, predstavuje iba 4,1  % hlásených chorôb z povolania. 
S výrazným odstupom od uvedených chorôb z povolania podľa ich počtu sú profesionálne dermatózy (28 prípadov - 6,7 % hlásených chorôb z povolania), ktorých počet výrazne poklesol v porovnaní s r. 1997, kedy bolo hlásených 92 prípadov. V r. 2007 bolo hlásených  27 prípadov profesionálnych dermatóz. Ďalšou chorobou z povolania s celkovým počtom 22 hlásených prípadov sú infekčné a parazitárne choroby, ktoré tvorili 5,3 % hlásených chorôb z povolania v r. 2008. 	
Pri poklese hlásení napr. už spomínanej poruchy sluchu spôsobenej hlukom (z 80 hlásení v r. 1997 na 17 v r. 2008) sa na poprednejšie miesto od r. 2005 dostáva silikóza pľúc (16 hlásených prípadov v r. 2008 oproti 13 prípadom v r. 2005). V r. 2008 došlo k nárastu aj u profesionálnej rinitídy  na 6 prípadov (v r. 2005 – 3 prípady, v r. 2006 – 2 prípady a v r. 2007 – 1  prípad). Naopak počet prípadov profesionálnej bronchiálnej astmy je v posledných rokoch stabilizovaný (v r. 2006 – 10 prípadov, r. 2007 – 12 prípadov, r. 2008 – 11 prípadov). Vzhľadom na zvyšujúcu sa prevalenciu tohto ochorenia v populácii, nebol v r. 2008 zaznamenaný očakávaný vzostup.  
Počet chorôb z povolania, profesionálnych otráv a iných poškodení zdravia z práce v r. 1994 až 2008 je v tab. č. 7. 

10. Spolupráca orgánov verejného zdravotníctva	
Pri plnení úloh v oblasti starostlivosti o ochranu zdravia pri práci orgány verejného zdravotníctva spolupracovali so zdravotníckymi inštitúciami, najmä s pracoviskami klinického pracovného lekárstva, Slovenskou zdravotníckou univerzitou a Národným centrom zdravotníckych informácií.   
Na základe kompetencií vyplývajúcich zo zákona č. 355/2007 Z. z. v oblasti ochrany zdravia pri práci  a Dohody o spolupráci a koordinácii činností v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci uzavretej v r. 2002 medzi MZ SR a MPSVR SR spolupracovali ÚVZ SR a jednotlivé RÚVZ v SR s Národným inšpektorátom práce a s príslušnými inšpektorátmi práce.  Orgány verejného zdravotníctva a orgány inšpekcie práce vykonali v r. 2008 spoločné previerky so zameraním na pracoviská  vybraných hypermarketov, nakoľko výkon pracovnej činnosti zamestnancov na týchto pracoviskách súvisí najmä s jednostrannou záťažou horných končatín a polohovou záťažou krčnej a bedrovej chrbtice. Previerky boli vykonané so zameraním na vybrané profesie pokladník, skladník a predavač v  obchodných reťazcoch Baumax, Billa, Kaufland, Lidl, Metro, NAY a Tesco. Predmetom previerok bolo dodržiavanie  pracovných podmienok a legislatívnych ustanovení na ochranu zdravia pri práci predovšetkým z hľadiska bezpečnostných a zdravotných požiadaviek na pracovisko, osvetlenie, mikroklimatické podmienky, fyzickú, psychickú a senzorickú záťaž, manipuláciu s bremenami, používanie OOPP a dodržiavanie podmienok práce so špecifickým rizikom pre tehotné ženy, matky do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiace ženy. Súčasťou previerok bolo aj hodnotenie spokojnosti zamestnancov, hodnotenie záťaže a zdravotných ťažkostí pohybového aparátu pri práci a zisťovanie informovanosti zamestnancov o rizikách spojených s manipuláciou s bremenami. Formou dotazníkov boli zisťované informácie o spokojnosti zamestnancov na pracovisku, údaje o ich informovanosti v súvislosti s expozíciou rizikám pracovného prostredia a údaje o prípadných zdravotných ťažkostiach týkajúcich sa podporno-pohybovej sústavy. RÚVZ vykonali s príslušnými inšpektorátmi práce 18 spoločných previerok.
Orgány verejného zdravotníctva spolupracovali aj pri výkone koordinovaných kontrol dozorných orgánov podľa zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií v znení neskorších predpisov. V r. 2008 bolo vykonaných 7 kontrol vo vybraných organizáciách v Bratislavskom a v Nitrianskom kraji.  
Orgány verejného zdravotníctva spolupracovali pri riešení problematiky v oblasti ochrany zdravia pri práci so zainteresovanými ústrednými orgánmi štátnej správy, KOZ SR a jednotlivými odborovými zväzmi.

11. Hodnotenie stavu ochrany zdravia pri práci  v SR v r. 2008
V r. 2008  vykonali orgány verejného zdravotníctva ŠZD u právnických osôb a fyzických osôb oprávnených na podnikanie a na základe ich návrhov, ak preukázateľne vykonali technické, organizačné a iné opatrenia a tým znížili expozíciu zamestnancov,  priebežne prehodnocovali vyhlásené rizikové práce. Od r. 1995 do súčasnosti došlo k poklesu počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce o 39 072 zamestnancov, t. j. o 25,2 %. Pokles počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v r. 2008 bol oproti predchádzajúcemu roku minimálny, len o 0,4 % (116 297 zamestnancov v r. 2007, 115 825 zamestnancov v r. 2008).
Rovnako v oblasti výskytu chorôb z povolania bol celkový trend zostupný, od r. 1994 do súčasnosti bol zaznamenaný významný pokles o 305 hlásených chorôb z povolania, t. j. o 42,2  % (722 chorôb z povolania v r. 1994, 417 chorôb z povolania v r. 2008). V r. 2008  došlo v porovnaní s predchádzajúcim rokom k poklesu hlásených novozistených chorôb z povolania o 139 prípadov, čo predstavuje pokles o 25  % (556 chorôb z povolania v r. 2007,  417 chorôb z povolania v r. 2008).    
Medzi hlavné dôvody celkového poklesu počtu rizikových prác ako aj hlásení chorôb z povolania za ostatné roky patrí najmä útlm výroby  v odvetviach ťažby nerastných surovín, priemyselnej výroby a poľnohospodárstva. Nie je však možné konštatovať, že uvedený zostupný trend výskytu rizikových prác ako aj chorôb z povolania je spôsobený stále sa zlepšujúcim stavom pracovného prostredia a starostlivosťou o zdravie zamestnancov.
V oblasti ochrany zdravia pri práci je veľmi dôležitým odborným poradcom  zamestnávateľa pracovná zdravotná služba, ktorá vykonáva zdravotný dohľad na pracovisku, zabezpečuje primárnu starostlivosť o zdravie zamestnancov na pracovisku, a jej hlavným cieľom je prevencia chorôb z povolania a udržanie pracovnej spôsobilosti zamestnancov. Pracovná zdravotná služba dohliada na pracovné prostredie a na zdravie zamestnancov výkonom cielených lekárskych preventívnych prehliadok, prostredníctvom ktorých systematicky vyhľadáva počiatočné zmeny zdravotného stavu zamestnancov súvisiacich s prácou. 
V r. 2008 orgány verejného zdravotníctva vykonali ŠZD v 14 693 organizáciách a zistili, že zamestnávatelia zabezpečili pracovnú zdravotnú službu len u cca 30,6 % organizácií, t. j. v 4 339 dozorovaných organizáciách bola zabezpečená pracovná zdravotná služba dodavateľským spôsobom a v 164 organizáciách vlastnými odbornými zamestnancami. Počet zamestnancov v dozorovaných organizáciách, ktoré si zabezpečili pracovnú zdravotnú službu bol cca 326 000.  
Oproti r. 2007 sa počet zamestnancov, ktorým zamestnávatelia zabezpečili pracovnú zdravotnú službu zvýšil cca 1,5-násobne. V porovnaní s r. 2006 sa zvýšil až 6-násobne.  Uvedený počet zamestnancov, ktorým zamestnávatelia zabezpečili pracovnú zdravotnú službu  sa týka len tých organizácií, v ktorých bol v r. 2008 vykonaný ŠZD orgánmi verejného zdravotníctva, nie je to skutočný počet zamestnancov v SR so zabezpečenou pracovnou zdravotnou službou.  Zamestnávatelia, ktorí nemali zabezpečenú pracovnú zdravotnú službu  boli vo väčšine prípadov  informovaní o ich povinnosti zabezpečiť pracovnú zdravotnú službu  pre zamestnancov; časť zamestnávateľov pracovnú zdravotnú službu zabezpečili verejným obstarávaním alebo ju zabezpečili prostredníctvom služby zmluvných praktických lekárov na vykonanie lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci.  
Pretrvávajúcim problémom je zabezpečenie zdravotného dohľadu u zamestnávateľov s malým počtom zamestnancov. V organizáciách, ktoré nenapĺňali svoju povinnosť zabezpečenia zdravotného dohľadu pracovnou zdravotnou službou podľa zákona č. 124/2006 Z. z. bolo posudzovanie zdravotných rizík vo väčšine prípadov nekvalifikované a formálne a náplň lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci nezohľadňovala pracovné riziká zamestnancov.

12. Navrhované opatrenia na zlepšenie stavu 
Pre zamestnávateľov
•	dodržiavať povinnosti týkajúce sa ochrany zdravia pri práci vyplývajúce z legislatívnych úprav, vrátane dôslednej informovanosti zamestnancov o rizikách a vykonaných opatreniach na ochranu zdravia, 
•	vykonávať opatrenia na pracoviskách na znižovanie rizika na najnižšiu možnú mieru, najmä na pracoviskách, kde zamestnanci vykonávajú rizikové práce,
•	zabezpečiť  pracovné zdravotné služby na zlepšenie starostlivosti o ochranu zdravia svojich zamestnancov.
Pre orgány štátnej správy
•	zamerať štátny zdravotný dozor na malé a stredné podniky, osobitne na samostatne zárobkovo činné osoby a zamestnancov tzv. personálnych agentúr,
•	zabezpečiť dôslednú kontrolu činnosti právnických osôb a fyzických osôb – podnikateľov, ktoré získali oprávnenie na výkon  pracovnej zdravotnej služby dodavateľským spôsobom,
•	legislatívne upraviť systém poistných platieb zamestnávateľov v závislosti od zlepšovania pracovných podmienok a odstraňovania rizík, znižovania počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, znižovania poškodení zdravia z práce, najmä chorôb z povolania  a zvýšenej starostlivosti o zdravie zamestnancov.

13. Činnosť orgánov verejného zdravotníctva
13.1. Personálne údaje
Personálne obsadenie odborov a oddelení preventívneho pracovného lekárstva Úradu verejného zdravotníctva SR  a regionálnych úradov verejného zdravotníctva  v SR  podľa krajov je uvedené v tab. č. 8. 

13.2. Výkony 
Jednou zo základných úloh orgánov verejného zdravotníctva vyplývajúcich zo zákona č. 355/2007 Z. z. bolo posudzovanie a vyhodnocovanie opatrení a návrhov, ktoré predkladali fyzické osoby – podnikatelia a právnické osoby podľa § 13 zákona č. 355/2007 Z. z. a rozhodovanie z hľadiska ich vplyvu na verejné zdravie, vrátane ochrany zdravia pri práci. 
V  r. 2008 vykonali orgány verejného zdravotníctva ŠZD u 8 161 právnických osôb a 7 468  fyzických osôb oprávnených na podnikanie, u týchto subjektov bolo vykonaných 18 017 previerok (tab. č. 9). Na základe vykonaných previerok  orgány verejného zdravotníctva vydali  1 329 pokynov a opatrení na odstránenie zistených nedostatkov.  Orgány verejného zdravotníctva posúdili 12 476 návrhov z hľadiska vplyvu na zdravie pri práci a vydali 12 353 kladných rozhodnutí a 123  záporných rozhodnutí. Najčastejšie boli posudzované návrhy na uvedenie pracovných priestorov do prevádzky a prevádzkové poriadky (tab. č. 2). 
Orgány verejného zdravotníctva zisťovali na požiadanie pracovísk klinického pracovného lekárstva  príčiny vzniku profesionálnych poškodení zdravia u zamestnancov. V r. 2008 vykonali 943 prešetrení a hodnotení pracovného prostredia a podmienok práce zamestnancov pre vznik profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania. RÚVZ v SR sa pri výkone ŠZD zameriavali aj na aktívne vyhľadávanie prác, ktoré by mohli prispieť k vzniku ochorení chrbtice, najmä v súvislosti s ručnou manipuláciou s bremenami a s ťažkou fyzickou prácou spojenou s pôsobením otrasov a vibrácií. 
Objektivizáciu faktorov v pracovnom prostredí pre potreby ŠZD realizovali pracovníci odborov preventívneho pracovného lekárstva v spolupráci s laboratórnymi pracoviskami, vrátane pracovísk na objektivizáciu fyzikálnych faktorov, ktoré sú v ôsmych RÚVZ v sídle kraja a v ÚVZ SR. Na objektivizáciu chemických, fyzikálnych a biologických faktorov bolo v pracovnom prostredí uskutočnených 21 861 meraní, v rámci ktorých bolo sledovaných 66 623  ukazovateľov a vykonaných  244 195  analýz sledovaných faktorov (tab. č. 10).
Za nesplnenie povinností uložených v legislatívnych úpravách v oblasti ochrany zdravia pri práci boli uložené fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a právnickým osobám sankčné opatrenia, napr. zákaz prevádzky, výkon rozhodnutia, náhrada nákladov a pokuty (tab. č. 3). 

13.3. a 13.4. Poradenská činnosť a poskytovanie informácií v oblasti ochrany zdravia pri práci
ÚVZ SR a RÚVZ v SR poskytovali odborné poradenstvo a informácie pre zamestnávateľov, zamestnancov a fyzické osoby podnikateľov, ktoré nezamestnávajú iné fyzické osoby. Týkalo sa predovšetkým ustanovení legislatívnych úprav v oblasti ochrany zdravia pri práci a ich implementácie do praxe, napr. zabezpečenia ochrany zdravia zamestnancov pri vystavení rôznym faktorom práce a pracovného prostredia, používania účinných OOPP, bezpečnej manipulácie s bremenami, expozície chemickým a biologickým faktorom pri práci, práce so zobrazovacími jednotkami, chorôb z povolania, vykonávania lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci atď. Poradenstvo bolo poskytované priamo na pracoviskách, na ÚVZ SR, RÚVZ v SR a v ich poradniach zdravia.
Osvedčeným kontrolným mechanizmom na získanie spätnej väzby od zamestnancov alebo ako podnet na vykonanie aktivít v podpore zdravia pri práci sa stalo pri výkone ŠZD používanie kontrolných listov (dotazníkov informovanosti zamestnancov o zdravotných rizikách pri práci). V r. 2008 RÚVZ v SR použili 8 344 kontrolných listov pre zamestnancov. Najviac bolo použitých kontrolných listov zameraných na ochranu zdravia pri práci so zobrazovacími jednotkami (3 002), na ochranu zdravia pred hlukom pri práci (2 072) a na ochranu zdravia pri práci s chemickými faktormi (1 281). Využívali sa aj kontrolné listy zamerané na ochranu zdravia pred neionizujúcim žiarením pri práci, pred biologickými faktormi pri práci  a na ochranu zdravia pri práci s materiálmi obsahujúcimi azbest. 
Zamestnávateľom bolo poskytované aj poradenstvo k rozsahu podkladov na uvedenie pracoviska do prevádzky (povinnosti zamestnávateľa v oblasti ochrany zdravia pri práci, náležitosti prevádzkového poriadku a pod.), k problematike práce s jedovatými a veľmi jedovatými látkami a prípravkami, k vypracovaniu posudku o riziku na pracovisku a k problematike rizikových prác, k rozsahu podkladov pre vytvorenie chránených pracovísk, k problematike búracích prác s výskytom  materiálov s obsahom azbestu, atď. Pre vybrané skupiny zamestnávateľov alebo zamestnancov boli realizované prednášky v rámci seminárov a školení. 
V rámci hromadného zdravotno-výchovného pôsobenia pracovníci ÚVZ SR a RÚVZ v SR poskytovali odborné informácie v oblasti ochrany zdravia pri práci v masovo-komunikačných médiách (televízie, rádiá) a na rôznych podujatiach. Aktuálna zdravotno-výchovná problematika ochrany zdravia pri práci bola publikovaná aj v dennej a odbornej tlači. Ako významný nástroj zdravotno-výchovného pôsobenia boli využívané internetové stránky ÚVZ SR a RÚVZ v SR. Väčšina RÚVZ v SR poskytovala na svojich internetových stránkach základné informácie o ochrane zdravia pri práci a o súvisiacich právnych predpisoch. Niektoré RÚVZ v SR spracovali najčastejšie konzultované otázky alebo nové témy pre uľahčenie informovanosti verejnosti, zamestnávateľov a zamestnancov. 
ÚVZ  SR a RÚVZ v SR sa v r. 2008 zapojili do Európskej kampane BOZP „Zdravé pracoviská - hodnotenie rizík“. Jej hlavným cieľom bolo zvýšiť povedomie o právnej zodpovednosti, význame a praktickej potrebe priebežného hodnotenia zdravotných a bezpečnostných rizík na pracovisku. 43. kalendárny týždeň  bol Európskym týždňom bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a pozostával z informačných podujatí, ktoré sa uskutočňovali vo všetkých členských štátoch EÚ. ÚVZ SR a RÚVZ v SR organizovali informačné podujatia, mediálne aktivity, tlačové besedy, dni otvorených dverí,  semináre pre zamestnávateľov, besedy, prednášky, informačné tabule v podnikoch, vývesné tabule na verejných miestach, informácie v regionálnej tlači, letáky, informácie v regionálnych televíziách, zdravotno–výchovné akcie, edukačné materiály, indiviuálne poradenstvo pre malých a stredných podnikateľov, odborné poradenstvo a konzultácie pre zamestnancov a zamestnávateľov v oblasti ochrany a podpory zdravia pri práci, workshopy. Takmer všetky RÚVZ o kampani informovali hromadne prostredníctvom regionálnych printových a elektronických médií.
Keďže Európska kampaň „Zdravé pracoviská – hodnotenie rizík“ je dvojročná, informovanie verejnosti, zamestnávateľov a zamestnancov o kampani, hodnotení rizík a o ochrane a podpore zdravia pri práci bude pokračovať prostredníctvom internetových stránok, poradenstva, príp. ďalších aktivít aj v r. 2009.  

13.5. Sťažnosti a podnety
Počet prešetrených sťažností, petícií a podnetov na výkon štátneho zdravotného dozoru v r. 2008 je uvedený v tab. č. 9.

13.6. Legislatívne úpravy v oblasti ochrany zdravia pri práci, ktoré nadobudli účinnosť      v r. 2008
Ministerstvo zdravotníctva SR v spolupráci s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR v roku 2008 upravilo podmienky výkonu pracovnej zdravotnej služby,  posudzovania zdravotnej spôsobilosti na prácu a výkonu lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci v zákone č.  355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji  verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov prostredníctvom zákona č. 140/2008 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 309/2007 Z. z.  s dátumom účinnosti 1.5.2008. 
Následne bol pripravený vykonávací predpis k zákonu č. 124/2006 Z. z.,  vyhláška MZ SR č. 292/2008 Z. z. o podrobnostiach o rozsahu a náplni výkonu pracovnej zdravotnej služby, o zložení tímu odborníkov, ktorí ju vykonávajú, a o požiadavkách na ich odbornú spôsobilosť, ktorá nadobudla účinnosť dňa 1.8.2008. Vyhláška rozšírila možnosť vytvorenia nových tímov pracovnej zdravotnej služby pre zamestnancov, ktorí vykonávajú práce zaradené do kategórie 1 a 2.  Tieto tímy pracovnej zdravotnej služby  vykonávajú  zdravotný dohľad nad pracovným prostredím, pracovnými podmienkami a spôsobom práce zamestnancov, ale nevykonávajú lekárske preventívne prehliadky vo vzťahu k práci.       
 V r. 2008 bolo  pripravené aj  nariadenie vlády SR č. 217/2008 Z. z., ktorým sa zmenilo aproximačné nariadenie vlády  SR č. 329/2006 Z. z. o minimálnych zdravotných a bezpečnostných požiadavkách na ochranu zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou elektromagnetickému poľu s dátumom účinnosti 1. 7. 2008. Zmena sa týkala limitných hodnôt expozície pre činnosti spojené s používaním, obsluhou a údržbou lekárskych prístrojov magnetickej rezonancie.
Dňa 1. 1. 2009 nadobudla účinnosť vyhláška MZ SR č. 585/2008 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o prevencii a kontrole prenosných ochorení, ktorá je vykonávacím predpisom zákona č. 355/2007 Z. z. Obsahuje ustanovenia týkajúce sa povinného a odporúčaného očkovania osôb, ktoré sú profesionálne vystavené zvýšenému nebezpečenstvu vybraných nákaz a to tuberkulóze, vírusovej hepatitíde typu A a typu B, chrípke, besnote a kliešťovej encefalitíde .

Príloha B

Štátny zdravotný dozor
(MZ SR)

Zdroj údajov: Úrad verejného zdravotníctva SR