Stretnutie ministrov zahraničných vecí krajín V10 
Bled, Slovinsko (4. októbra 2001)

Hlavnými cieľmi stretnutia ministrov zahraničných vecí krajín Vilniuskej skupiny (V10) v slovinskom Blede bolo demonštrovať solidaritu s USA po teroristických útokoch z 11. septembra 2001 a zároveň poukázať na záujem využiť príležitosť získať pozvanie do NATO počas pražského samitu (21. - 22. novembra 2001). Krajiny V10 pritom potvrdili úmysel navzájom sa podporovať v úsilí stať sa členom NATO a byť skutočným príspevkom pre posilnenie regionálnej a globálnej bezpečnosti.
	Stretnutie ministrov zahraničných vecí sa zorganizovalo tesne pred oficiálnym otvorením 47. valného zhromaždenia Asociácie atlantickej zmluvy (ATA), významnej medzinárodnej organizácie združujúcej mimovládne organizácie v členských krajinách NATO ako aj pridružené mimovládne organizácie v krajinách EAPC, ktoré podporujú ciele Severoatlantickej zmluvy. Z tohto stretnutia hostitelia zabezpečili letecký odvoz do Sofie, kde sa na druhý deň konal samit V10. Slovenskú republiku na zasadnutí zastupoval minister zahraničných vecí Eduard Kukan. Pozvaný generálny tajomník NATO George Robertson sa na poslednú chvíľu ospravedlnil vzhľadom na prebiehajúce rokovania Severoatlantickej rady o opatreniach NATO v boji s terorizmom po aktivácii článku 5 Washingtonskej zmluvy.
Z príspevkov za jednotlivé krajiny možno vyzdvihnúť nasledujúce myšlienky (najprv hostiteľské Slovinsko, potom podľa abecedy):

Slovinsko: 
•	V10 je príležitosťou upevniť vzájomnú solidaritu s rešpektom pre špecifiká jednotlivých krajín;
•	ambícia prispieť ku globálnej bezpečnosti by mala byť iba čiastkovým cieľom, dôležitá je momentálne stabilizácia regiónu juhovýchodnej Európy (JVE), hoci nie každá z krajín V10 je rovnako zainteresovaná naplniť túto výzvu;
•	po teroristických útokoch je ešte viac ako doteraz  zrejmé, že bezpečnosť USA a Európy je vzájomne prepojená - hlavným posolstvom stretnutia ministrov zahraničných vecí V10 je demonštrácia pripojenia sa do novej antiteroristickej koalície, v tomto kontexte je dôležité, že rozšírenie Aliancie stále zostáva na čele priorít agendy NATO.

Albánsko:
•	terorizmus je po ukončení studenej vojny najväčšou bezpečnostnou výzvou;
•	albánsky parlament odsúhlasil prispieť všetkými dostupnými prostriedkami do boja s terorizmom, a to predovšetkým cielenými aktivitami proti organizovanej kriminalite, praniu špinavých peňazí a pod.;
•	úlohou V10 je zintenzívniť vzájomnú koordináciu na poli boja s terorizmom a organizovanou kriminalitou a jednotne vystupovať i na pôde relevantných medzinárodných organizácií.

Chorvátsko:
•	je potrebné viac bezpečnosti, aby mohlo byť viac demokracie;
•	Chorvátsko sa pripojilo ku globálnej antiteroristickej aliancii, pričom intenzívne spolupracuje v oblasti výmeny spravodajských informácií;
•	chorvátskym príspevkom k posilneniu stability v JVE je zlepšenie vzťahov s Bosnou a Hercegovinou (BaH) a zrieknutie sa územných nárokov voči BaH, na rade je teraz Juhoslávia;
•	hlavnou prioritou zahraničnej politiky Chorvátska je vstup do NATO;
•	Chorvátsko momentálne reorganizuje svoje civilné a vojenské štruktúry, aby boli lepšie pripravené čeliť hrozbe terorizmu.

Estónsko:
•	po teroristických útokoch “soft security” sa v súčasnosti stáva dôležitejšou ako “hard security”;
•	solidaritu treba nielen deklarovať, ale i napĺňať činmi - už nie je čas hovoriť iba o spoločných hodnotách, dôraz treba klásť na spoločné akcie;
•	 je nevyhnutné eliminovať ekonomickú bázu terorizmu - organizovanú kriminalitu, pranie špinavých peňazí.
	
Litva:
•	návrh vytvorenia spoločného katalógu V10 obsahujúceho konkrétne príspevky v zápase s terorizmom;
•	privítanie nového prístupu Ruska k NATO.

Lotyšsko:
•	bola poskytnutá informácia o vytvorení národnej vládnej štruktúry zameranej na boj proti terorizmu, ktorú vedie predseda vlády Lotyšska;
•	rozšírenie NATO musí zostať na čele priorít aj po teroristických útokoch v USA.

Macedónsko:
•	plnenie Akčného plánu členstva (MAP) Macedónskom prebieha napriek zložitej vnútropolitickej situácii;
•	Macedónsko navrhlo zorganizovať ďalšie stretnutie na úrovni ministrov zahraničných vecí V10 v Skopje v priebehu prvého štvrťroka 2002;
•	treba sa zamerať na boj s organizovaným zločinom, ktorý financuje činnosť teroristických a extrémistických skupín;
•	žiadna z ašpirantských krajín by nemala byť vylúčená z možnosti byť pozvaná počas pražského samitu vstúpiť do NATO, pretože v prípade JVE sa cez členstvo v NATO podarí naplniť cieľ stabilizácie situácie v regióne.
	 
Rumunsko:
•	poskytnutá informácia o uvažovanej navŕšení účasti Rumunska v misiách KFOR a SFOR;
•	rumunský parlament odsúhlasil pripravenosť poskytnúť všetky vlastné kapacity USA a NATO pre potreby boja s terorizmom.

Slovensko:
•	zdôraznený jednoznačný prístup SR k terorizmu ako aj pripravenosť byť aktívnym účastníkom koalície v boji s terorizmom;
•	o hodnotách je potrebné nielen hovoriť, dnes ich musíme brániť;
•	SR nechce byť iba konzumentom, ale aj prispievateľom bezpečnosti, čo potvrdzuje plánované navŕšenie účasti v KFOR (česko-slovenský prápor) a vytvorenie slovensko-česko-poľskej mechanizovanej brigády pre mierové operácie NATO a EÚ;
•	v rámci spolupráce V 10 je vhodné sústrediť sa na konkrétne projekty a aktivity. 

V závere stretnutia prijali ministri zahraničných vecí V10 spoločné vyhlásenie (príloha), v ktorom sa demonštruje solidarita s USA a NATO. Vyhlásenie konštatuje, že útok proti USA je vážnym úderom proti celej komunite demokratických krajín a spoločne zdieľaným hodnotám. Terorizmus je označený za jednu z hlavných hrozieb stability. Krajiny V10 sa vo vyhlásení hlásia k záväzku splniť svoju úlohu v duchu Washingtonskej dohody ako členovia medzinárodnej antiteroristickej koalície. Zároveň vyjadrili presvedčenie, že NATO zostane najdôležitejším garantom mieru a stability. Vo vyhlásení sa konštatuje, že vzájomná spolupráca a úsilie V10 je v súlade s víziou euroatlantickej komunity, ktorá je založená na spoločných hodnotách a otvorená pre nových členov. Krajiny V10 sa prihlásili k spoločnej budúcnosti v zjednotenej a slobodnej Európe. Vyhlásenie konštatuje, že vyjadrenia USA a ostatných spojencov potvrdzujú očakávania ohľadne pozvaní pre nové členské štáty počas samitu v Prahe. Táto skutočnosť napĺňa krajiny V10 dôverou a optimizmom, ako aj odhodlaním plne realizovať záväzky vyplývajúce z Akčného plánu členstva. 

Samit prezidentov V10
Sofia, Bulharsko (5. októbra 2001)

Stretnutie prezidentov krajín V10 pod názvom “Príspevok nových demokracií k euroatlantickej bezpečnosti” sa sústredilo predovšetkým na tlmočenie solidarity s USA po teroristických útokoch z 11. septembra 2001 a prihlásenie sa k účasti v medzinárodnej protiteroristickej aliancii. Zo strany Aliancie zaznelo ubezpečenie, že i po teroristických útokoch zostáva rozšírenie NATO jedným z hlavných bodov agendy a pražský samit rozhodne o pozvaní pre ašpirantské krajiny od Baltského po Čierne more, ktoré zdieľajú spoločné hodnoty a sú pripravené prispieť k bezpečnosti a stabilite euroatlantického priestoru.
Samitu sa zúčastnili 10 prezidenti. Pozvanie na samit prijali aj generálny tajomník NATO Lord Geroge Robertson, turecký a grécky minister zahraničných vecí a americký politológ Zbigniew Brzezinski a iní. Delegáciu Slovenskej republiky viedol prezident Slovenskej republiky Rudolf Schuster.

S úvodným prejavom vystúpil bulharský prezident P. Stojanov, ktorý zdôraznil, že 11. september 2001 zmenil spôsob vnímania - chceme solidaritu premeniť do novej formy bezpečnosti. Pripomenul, že ak krajiny V10 chcú byť spojencami, musia sa po teroristických útokoch správať ako spojenci. Na základe uvedených útokoch sa rodí nová strategická koncepcia bezpečnosti, pretože ani ten najmocnejší štát sveta nie je schopný sám sa vyrovnať s novou hrozbou. P. Stojanov uviedol, že je potrebné sústrediť sa na vytváranie nadnárodných bezpečnostných síl schopných konať aj mimo hraníc národného štátu. Nová situácia si zároveň vyžaduje radikálne zmeny v medzinárodnom práve. Tvoriaca sa medzinárodná koalícia proti terorizmu nemôže uspieť bez sily NATO, ktoré je jej jadrom. P. Stojanov vyzval členské štáty NATO i kandidátov na hľadanie spoločných riešení v zápase s terorizmom. Zároveň zdôraznil, že zabezpečenie národnej bezpečnosti nie je možné bez bezpečnosti regiónu a kontinentu. Na príklade Balkánu poukázal, aké je zložité uhasenie konfliktov a hľadanie mierových riešení. Práve preto rozšírenie Aliancie bude tou najlepšou investíciou do bezpečnosti, z ktorej bude napokon profitovať celý svet. 

Následne vystúpil generálny tajomník (GT) NATO Lord G. Robertson. GT NATO zdôraznil, že napriek zmenenej situácii po udalostiach z 11. septembra 2001 agenda NATO negatívne ovplyvnená nebude. Rozšírenie NATO zostáva súčasťou agendy a to o to viac, že ašpiranstké krajiny jednoznačne demonštrovali zdieľanie spoločných hodnôt ako aj pripravenosť ich chrániť. GT NATO však zároveň pripomenul, že solidarita sama o sebe nemôže byť garanciou pozvania na vstup do Aliancie, základným predpokladom je pokrok v politickej a vojenskej oblasti. GT NATO vo všeobecnosti  uviedol, že od kandidátov sa očakávajú:
•	dobré vzťahy medzi etnikami a národnosťami;
•	dobré vzťahy so susedmi;
•	pokrok v boji s korupciou, organizovanou kriminalitou a praním špinavých peňazí;
•	reforma ozbrojených síl (udržiavanie ozbrojených síl zodpovedajúcim podmienkam studenej vojny je mrhaním peňazí).

GT NATO konštatoval, že najlepšou prevenciou pred terorizmom je fungovanie demokratického štátu garantujúceho dobré multietnické vzťahy. Afganistan práve takýmto štátom nie je, a preto sa stal základňou medzinárodného terorizmu.
 
Z vystúpení jednotlivých prezidentov V10 a predstaviteľov krajín NATO:

Prezident Slovinskej republiky M. Kučan zdôraznil, že terorizmus nestačí iba verbálne odsúdiť, ale je nevyhnutné s ním i aktívne bojovať. Treba bojovať nielen s teroristami, ale i politickým režimom, ktorý ich podporuje.

Estónsky prezident L. Meri apeloval na zlepšenie koordinácie a spolupráce medzi štátmi v zápase s novou hrozbou terorizmu. Zároveň upozornil, že terorizmus žije z chudoby. Stratégia zápasu s terorizmom preto musí mať viacdimenzionálny charakter. 

Albánsky prezident R. Mejdani konštatoval, že boj s terorizmom nemožno oddeliť od boja s organizovanou kriminalitou. Potvrdil, že Albánsko je pripravené bojovať s terorizmom tak na globálnej, ako i lokálnej úrovni, pričom za slovami budú nasledovať činy. Albánsko vyzvalo k dlhodobej prítomnosti NATO v Kosove a Macedónsku.

Litovský prezident V. Adamkus sa vo svojom vystúpení sústredil na víziu kooperácie s Ruskom. Zdôraznil, že Litva má víziu regionálnej ekonomickej i politickej spolupráce s Ruskom. Zdôraznil, že Rusku treba pomôcť vyrovnať sa s jeho históriou. Vízia spolupráce s Ruskom je po 11.septembri 2001 ešte aktuálnejšia než predtým. 

Prezident Slovenskej republiky R. Schuster zdôraznil solidaritu s USA po teroristických útokoch a pripravenosť SR prispieť do zápasu s terorizmom. Zároveň vyzval k zintenzívneniu koordinácie aktivít V10 v oblasti boja s terorizmom a organizovanou kriminalitou. R. Schuster pripomenul, že i po prísľube NATO pozvať pripravených kandidátov počas pražského samitu sú ašpirantské krajiny vysoko motivované nepoľaviť v príprave a plnení Akčného plánu členstva. 

Macedónsky prezident B. Traikovski upozornil, že s terorizmom je nevyhnutné bojovať kdekoľvek sa nachádza, pretože ide o zápas, ktorý nepozná hranice. Je treba zasiahnuť predovšetkým ekonomickú bázu terorizmu, ktorou je organizovaná kriminalita a zisky z predaja drog, nakoľko tieto narúšajú samotnú podstatu štátu. B. Traikovski ocenil prínos NATO pre stabilizáciu situácie v Macedónsku a vyjadril podporu operácii Jantárová líška. 

Prezident Chorvátska S. Mesič zdôraznil, že terorizmus nerešpektuje symboly a civilizáciu, a preto by bolo chybou zamieňať ho za islam. Je potrebné prerezať finančné zdroje terorizmu a zároveň riešiť problém chudoby.

Rumunský prezident I. Illiescu vyzval k pravidelným konzultáciám o formách zápasu s terorizmom a organizovanou kriminalitou, ako i jednotnému vystupovaniu V10 k danej téme na multilaterálnych fórach. Konštatoval, že udalosti z 11. septembra 2001 vyzdvihli potrebu rozšírenia NATO. Informoval, že Rumunsko zorganizuje v dňoch 21. - 23. marca 2002 konferenciu krajín V10 na úrovni predsedov vlád.

Minister zahraničných vecí Turecka, I. Cem upozornil na možné nedorozumenia pri formulovaní stratégie v boji s terorizmom. Varoval pred dávaním prívlastku terorizmu (islamský, kresťanský terorizmus a pod.), nakoľko v momentálnej situácii je rozhodujúce upevniť súdržnosť a nie vytvárať zbytočné trecie plochy. Zároveň zdôraznil, že terorizmus sa nevymedzuje geograficky. V tomto kontexte pripomenul, že v procese rozširovania NATO  by bolo chybou diferencovať medzi regiónmi. Konštatoval, že NATO treba rozširovať, aby bolo možné spoločnými silami poraziť terorizmus.

Grécky minister zahraničných vecí G. Papandreu upozornil na naliehavosť riešenia regionálnych konfliktov, ktoré sú zdrojom nestability. Efektívny zápas s terorizmom vyžaduje koordináciu vlád v oblasti výmeny spravodajských informácií a boja s korupciou, priekupníctvom, či praním špinavých peňazí. Rozšírením NATO sa oslabia hrozby, ktoré predstavujú autoritárstvo a terorizmus.

Námestník najvyššieho veliteľa NATO pre Európu (DSACEUR) Stockmann upriamil pozornosť krajín V10 na nasledujúce vojenské oblasti prípravy pred vstupom do Aliancie:
•	jasné stanovenie priorít úloh s cieľom vyhnúť sa konfliktným záujmom vzhľadom na limitované zdroje;
•	zlepšenie ovládania anglického jazyka predovšetkým u vysoko postavených predstaviteľov ozbrojených síl;
•	skvalitnenie bezpečnostného štandardu pre prácu s klasifikovanými informáciami.

Počas samitu v Sofii boli tlmočené i posolstvá prezidenta USA, senátu USA, premiéra Veľkej Británie, belgického predsedníctva EÚ, Parlamentného zhromaždenia NATO a českého prezidenta V. Havla.

	Americký prezident G. Bush vo svojom posolstve vysoko ocenil prejavy podpory krajín V10 USA po teroristických útokoch. Zároveň vyjadril vďačnosť za odhodlanie V10 konať ako de facto spojenci USA. Ubezpečil o platnosti prísľubu daného vo Varšave, na základe ktorého USA podporujú členstvo v NATO u všetkých európskych demokracií zdieľajúcich spoločné hodnoty a pripravených prispieť k bezpečnosti a stabilite euroatlantického priestoru. G. Bush zdôraznil, že USA sú pripravené počas pražského samitu urobiť spoločne so spojencami historické rozhodnutie, aby mohli naplniť myšlienku zjednotenej a slobodnej Európy. 

	Počas slávnostného obeda s príhovorom vystúpil politológ Z. Brzezinski, ktorý uviedol, že rozšírenie NATO sa uskutoční v zložitejšej medzinárodnej situácii, pretože po teroristických útokoch nemožno ignorovať otázku vzťahov s Ruskom. Spolupráca s Ruskom je žiadúca tak pre NATO, ako i pre Rusko. U Ruska je však po útokoch na USA a uvedomení si vlastného významu badateľná inklinácia k istým taktickým úvahám. To sa prejavuje v snahe legitimizovať kroky Ruska v Čečensku, v prvom momente i úsilí hovoriť v mene krajín strednej Ázie, či pokusoch oddialiť rozšírenie NATO. Putinovo vystúpenie v Berlíne, kde sa ruský prezident snažil rozohrať prvok diskrepancií medzi Európou a Amerikou je taktiež znepokojujúci. Na druhej strane však situácia Ruska nie je závideniahodná vzhľadom na rastúci počet moslimov v krajine, či obrovský ekonomický rozmach susednej Číny, ktorej potenciál šesťkrát prevyšuje ruské možnosti. V danej situácii teda Rusko má možnosť voľby - rozhodnúť sa takticky alebo strategicky. Strategická voľba je voľba spolupráce so Západom. Západ môže Rusku voľbu uľahčiť, ak príde s ponukou atraktívnou pre Rusko. Brzezinski v tejto súvislosti odporúčal zamyslieť sa nad víziou spoločného bezpečnostného priestoru s Ruskom, analogickej úvahám EÚ o spoločnom ekonomickom priestore.
	V kontexte nadchádzajúceho pražského samitu Aliancie sa Brzezinski prihovoril za alternatívu 7 krajín napĺňajúcej víziu NATO od Baltického až po Čierne more. Strategicky odporučil kombinovať pozvanie pre najlepšie pripravených kandidátov s prísľubom každoročného hodnotenia v prípade zostávajúcich adeptov členstva v NATO. Taktiež odporučil, aby sa pražský samit zaoberal rozvíjaním vyššie spomínanej myšlienky spoločného bezpečnostného priestoru. 

	V závere samitu bola prijatá spoločná deklarácia prezidentov V10 (príloha), ktorá zdôraznila myšlienku solidarity V10 s USA a NATO po udalostiach z 11. septembra 2001 a vôľu prispieť k obrane spoločne zdieľaných hodnôt. 

Závery

•	Obe podujatia boli demonštráciou solidarity krajín V10 s USA a NATO v zápase s terorizmom, všetky krajiny V10 sa zhodne prihlásili k účasti v antiteroristickej koalícii, pričom deklarovali záujem vystupovať ako de facto spojenci NATO;
•	Vo vystúpeniach viackrát zarezonovala myšlienka, že demonštráciu spoločne zdieľaných hodnôt zo strany V10 musí doplniť i demonštrácia pripravenosti uvedené hodnoty chrániť;
•	Predstavitelia NATO a členských krajín zhodne konštatovali, že agenda rozširovania napriek teroristickým útokom stále patrí medzi hlavné prioritné záujmy Aliancie a pražský samit pozve pripravené krajiny “od Baltu po Čierne more”. Ukazuje sa, že udalosti z 11. septembra 2001 proces rozšírenia NATO urýchľujú, od ašpirantských krajín sa však očakáva ešte väčšie nasadenie v rámci Akčného plánu členstva;
•	Vo vystúpeniach predstaviteľov krajín V10 bolo viackrát zdôraznené, že globálny záber v zápase s terorizmom musí mať i svoj regionálny, respektívne lokálny odraz;
•	Zaujala prezentácia myšlienky Z. Brzezinského o spoločnej európskej bezpečnosti, ktorá by sa mohla rozvíjať ako možná ponuka zo strany Alancie voči Rusku;
•	Podujatia zvýraznili geostrategický význam juhovýchodnej Európy pre bezpečnosť euroatlantického priestoru, čo je umocnené i nasledujúcimi podujatiami V10 na úrovni ministrov zahraničných vecí v Skopje (1. štvrťrok 2002) a predsedov vlád v Bukurešti (21. - 23. marca 2002);
•	Význam faktoru solidarity V10 sa po teroristických útokoch v USA vo vnímaní Aliancie posilnil.