Predkladacia správa

MF SR predkladá Správu  o makroekonomickom vývoji a vývoji verejných financií SR za tri štvrťroky 2006 a predikciách do konca roka na rokovanie vlády SR v súlade s  Plánom legislatívnych úloh vlády SR na rok 2006. 
Správa sa vypracováva pravidelne dvakrát ročne na základe aktuálnych údajov štvrťročnej Štatistickej správy ŠÚ SR a parciálnych mesačných indikátorov. Jej hlavným cieľom je posúdiť vplyv zmien v makroekonomickom a fiškálnom vývoji na výslednú pozíciu verejných financií v danom roku (za celé verejné financie v metodike ESA 95) a špecifikovať hlavné riziká plnenia rozpočtu. Dôraz sa pritom kladie najmä na rýchlu konsolidáciu verejných financií nevyhnutnú pre zabezpečovanie   stabilného makroekonomického rastu. 
Východiskom pre hodnotenie fiškálnej pozície je aktualizácia makroekonomickej prognózy a nadväzne prognózy relevantných fiškálnych parametrov. Súčasná aktualizácia opätovne potvrdzuje, že zmeny v makroekonomickom vývoji neprinášajú negatívne riziká pre plnenie fiškálnych cieľov; naopak, ekonomika prežíva svoj rozmach (boom) a vytvára dobré podmienky pre vývoj fiškálnych parametrov. Väčšina indikátorov sa vyvíja dokonca lepšie ako sa predpokladalo pri zostavovaní rozpočtu 2006. Preto v súlade s výsledkami ekonomickej teórie a všeobecnými odporúčaniami EK naďalej SR uplatňuje reštriktívnejšiu fiškálnu politiku so stabilizačnými účinkami. 
Silnejším stláčaním impulzu fiškálnej politiky do ekonomiky sa v súčasnosti zamedzuje aj rastúcim inflačným tlakom, ohrozujúcim plnenie inflačného cieľa a kritéria.  Napriek pozitívnemu vývoju v poslednom období, rast svetových cien ropy a energetických surovín, ako aj možný rýchlejší rast domáceho dopytu stále predstavujú potenciálne riziko prognózy a vážny impulz pre uplatňovanie rozvážnej makroekonomickej politiky v roku 2006, ako aj v ďalších rokoch.  

Schválený rozpočet verejnej správy na rok 2006 predpokladal deficit verejnej správy, vrátane nákladov na 2.pilier dôchodkovej reformy vo výške 1,3% HDP, na úrovni 4,2% HDP. Cieľ vlády na rok 2006 je udržať deficit verejnej správy bez vplyvu 2. piliera dôchodkovej reformy do úrovne 2,9% HDP. Aktuálny odhad deficitu je na úrovni 2,5% HDP. V odhade je  zapracovaný predpoklad riešenia pohľadávky na predfinancovanie projektov Kohézneho fondu v objeme 5,1 mld. Sk a prebratie úveru Slovenského vodohospodárskeho podniku, š.p. do štátneho dlhu. Rizikom naďalej zostáva pohyb na mimorozpočtových účtoch verejnej správy. Vplyv 2.piliera sa na tento rok odhaduje vo výške 1,1% HDP, čo znamená, že celkový deficit verejnej správy za rok 2006 pravdepodobne dosiahne úroveň 3,7% HDP. Aktuálny odhad deficitu už zohľadňuje očakávané kroky vlády do konca roka 2006, v skutočnosti však môže dôjsť aj k ďalším opatreniam, ktoré môžu zvýšiť alebo naopak, znížiť koncoročný deficit.

Na znížení deficitu sa najväčšou mierou podpísal pozitívny vývoj v štátnom rozpočte, ktorý bol kompenzovaný horším hospodárením ostatných zložiek verejnej správy. Z pohľadu faktorov mali najväčší vplyv silný ekonomický rast generujúci dostatok daňových príjmov, úspory na strane výdavkov štátneho rozpočtu a jednorazové príjmy. 

Z pohľadu zdravého vývoja ekonomiky je vhodným scenárom pre ďalšie roky uplatňovanie prísnej fiškálnej politiky, postupne smerujúcej k vyrovnanej bilancii, pričom hlavným cieľom by mala byť podpora menovej politiky na dosiahnutie makroekonomickej stability, s dôrazom na infláciu. Nižší ako rozpočtovaný deficit za rok 2006 sa premietol aj do stanovených cieľov Návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007-2009. Výška deficitu verejnej správy v nasledujúcom období je v súlade s pravidlami Paktu stability a rastu, ktorý vyžaduje konsolidáciu verejných rozpočtov minimálne o 0,5% HDP ročne. V roku 2006 bol rozpočtovaný deficit vrátane nákladov na 2.pilier vo výške 4,2% HDP (bez nákladov 2,9% HDP), na rok 2007 vláda schválila deficit verejnej správy na úrovni 2,9% HDP (bez nákladov 1,8% HDP), čo v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi predstavuje výrazne ambicióznejší cieľ medziročnej konsolidácie verejných financií.

Materiál má  analytický a prognostický charakter, preto nebol predmetom medzirezortného pripomienkového konania, neobsahuje doložku zlučiteľnosti a ani doložku finančných, ekonomických, enviromentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie.