1 ÚVOD

Správna výživa je základným predpokladom zdravého vývoja človeka, hlavnou podmienkou prevencie a súčasťou liečby závažných chorôb, ktoré postihujú veľké skupiny obyvateľstva, jeho chorobnosť a úmrtnosť a majú tiež nezanedbateľné sociálne a ekonomické dosahy. Nesprávne zloženie stravy, nezodpovedajúce aktuálnym potrebám organizmu, ako jeden z významných rizikových faktorov, prípadne príjem škodlivých látok, môže narušiť jeho dynamickú rovnováhu a vyvolať rôzne chorobné zmeny, ako sú kardiovaskulárne choroby, nádorové choroby, cukrovka, obezita a iné. Naopak, správnym zložením stravy je možné posilniť niektoré adaptačné mechanizmy, a tak znížiť škodlivý vplyv rizikových faktorov. Napríklad dostatočný príjem antioxidantov (vitamín C, E, karotenoidy) môže priaznivo vplývať v prevencii aterosklerózy. Vláknina môže podporovať znižovanie rizika ischemickej choroby srdca (ICHS) tým, že vedie k poklesu cholesterolémie.

 Výživovú situáciu na Slovensku už viac rokov charakterizuje nadmerný energetický príjem a pritom tiež nevyváženosť zastúpenia základných živín, v popredí s vysokým podielom tukov (presahujú priemerné odporúčané výživové dávky až o cca 40 %) a súčasne deficitným príjmom niektorých ochranných faktorov – vitamínov ( vitamínu B2 a vitamínu C), minerálnych látok (vápnika) a stopových prvkov (napr. železa podľa údajov Úradu verejného zdravotníctva SR). Nevyváženosť spotreby potravín, a tým vytvorenie nutričnej rizikovej situácie vzniknutej z nesprávnej výživy závislých chorôb, spôsobuje nadmernosť konzumácie viacerých potravín, najmä živočíšnych (vajcia, bravčové mäso), cukru a niektorých ďalších. Na druhej strane je to zasa nedostatočná spotreba významných potravín, v popredí s nízkou spotrebou mlieka a mliečnych výrobkov, ovocia a zeleniny a tým podmieneného nízkeho prívodu viacerých ochranných výživových faktorov do organizmu. Súčasne je naša strava veľmi bohatá na prívod kuchynskej soli, ktorý sa pokladá za dvojnásobný oproti odporúčaniam.

Podľa EU Platformy pre výživu, fyzickú aktivitu a zdravie, obyvatelia Európskej únie vykazujú čoraz menšiu fyzickú aktivitu a konzumujú potraviny bohaté na energiu, s množstvom nadbytočných kalórií vo forme tuku, cukru a soli, čoho dôsledkom je zvýšenie počtu osôb s nadhmotnosťou a obezitou v Európskej únii. 

Naša strava je veľmi bohatá na prívod kuchynskej soli, ktorej denný príjem dvojnásobne presahuje odporúčanú dávku. V súčasnosti sa prijíma 10 – 15 g soli denne, čo dokazuje priamy a progresívny vzťah medzi príjmom sodíka a výškou krvného tlaku.

 Slovenská republika sa pokúsila znížiť negatívne vplyvy životného štýlu a najmä rizikových faktorov výživy prostredníctvom “Programu ozdravenia výživy obyvateľov Slovenskej republiky”, ktorý bol prijatý dňa 13. 10. 1999  uznesením vlády Slovenskej republiky č. 894. Najvýznamnejším dôvodom pre prípravu, aplikáciu a prijatie tohto programu bola skutočnosť, že  existuje dlhodobá energetická nadmernosť vo výžive a jej nevyváženosť v zastúpení živín a ochranných faktorov u nášho obyvateľstva, ktorá vytvára rizikové podmienky z hľadiska výskytu chorôb neinfekčnej povahy, najmä kardiovaskulárnych a onkologických chorôb, obezity a cukrovky. 

2 ZDRAVOTNÝ STAV OBYVATEĽOV SR Z HĽADISKA CHORÔB SO SIGNIFIKANTNÝM VPLYVOM VÝŽIVY

Podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky k 31. 12. 2007 mala Slovenská republika 5 400 998 obyvateľov, v tom 2 623 127 (48,57 %) mužov a 2 777 871 (51,43%) žien. Veková pyramída prezentuje výrazne zúženú základňu, čo je odrazom zníženého počtu živonarodených detí. Dôsledkom je absolútne aj relatívne zníženie detskej zložky v populácii. V roku 2007 poklesol medziročný podiel detí do 15 rokov opäť o necelú polovicu bodu na historicky najnižšiu hodnotu 15,8 %. 
Zlepšovaním zdravotných podmienok a znižovaním úmrtnosti postupne dochádza k presúvaniu počtov silnej generácie ročníkov narodených po vojne do dôchodkového, teda poproduktívneho veku. 
Základným syntetickým ukazovateľom úrovne životných podmienok obyvateľov a úmrtnostných pomerov je stredná dĺžka života, t. j. nádej na dožitie. Nádej na dožitie pri narodení u mužov sa už po druhýkrát v histórii úmrtnostných pomerov v SR dostala cez hranicu 70rokov (70,51) a u žien tesne nad 78 rokov (78,08). Priemerný vek populácie dosahuje hodnotu 38 rokov s rozdielom žien oproti mužom o viac ako 3,5 roky.              
V roku 2007 zomrelo v Slovenskej republike 53 856 osôb. Hrubá miera úmrtnosti  u mužov dosiahla 10,8 promile, u žien 9,2 promile.
V štruktúre úmrtnosti podľa príčin smrti nedošlo v celej populácii SR k podstatným zmenám. Päť najčastejších príčin smrti, t. j. choroby obehovej sústavy, onkologické choroby, vonkajšie príčiny (poranenia, otravy, vraždy, samovraždy a pod.), choroby dýchacej sústavy a  choroby tráviacej sústavy,  mali za následok 94 % všetkých úmrtí. Kvantitatívne najvýznamnejšou príčinou smrti sú choroby obehového systému a nádory.
Aj u žien bola najvyššia úmrtnosť na choroby obehovej sústavy (61,6 %). Ďalšími skupinami úmrtí žien v poradí boli nádorové choroby s 18,0 % podielom, choroby dýchacej sústavy tvorili 4,7 %, choroby tráviacej sústavy 4,0 % a vonkajšie príčiny tvorili 2,2 % z celkovej úmrtnosti žien.
Výrazný rozdiel v úmrtnosti podľa pohlavia má skupina úmrtí na vonkajšie príčiny v dôsledku poranení a otráv, ktorá je u mužov takmer 4-krát vyššia ako u žien a skupina úmrtí na choroby obehovej sústavy, kde podiel žien bol naopak o 8 % vyšší.
Zo skupiny príčin smrti na choroby obehovej sústavy, ktoré sa podieľali na celkovej úmrtnosti populácie 54,4 %, najviac úmrtí pripadá na ischemické choroby srdca a na cievne choroby mozgu. V absolútnom vyjadrení v roku 2007 zomrelo v sledovanej skupine 29 289 osôb, o 8 osôb menej ako v roku 2006.
Druhou najčastejšou príčinou úmrtí obyvateľov boli nádory. Podiel týchto chorôb sa u žien oproti roku 2006 mierne znížil z 19,5% na 18,0% v roku 2007, a u mužov sa zvýšil o 0,1%. Nádory sa podieľajú na celkovej úmrtnosti populácie 22,2 %. Najvyššia úmrtnosť v tejto triede zostáva na nádory priedušnice, priedušiek a pľúc, ako aj na zhubný nádor žalúdka a hrubého čreva. V mužskej časti populácie je vysoká úmrtnosť i na nádorové ochorenia prostaty, u žien je stále najzávažnejším problémom nádor prsníka.
Úmrtnosť na choroby respiračnej sústavy z hľadiska oboch pohlaví oproti roku 2006 sa zvýšila o 197 na 3 158 prípadov, s podielom 5,9 % z celkového počtu úmrtí. Typickými chorobami tejto skupiny príčin smrti sú zápaly pľúc, priedušiek a chrípka.
Počet zomretých na následky chorôb tráviacej sústavy dosiahol 2 985 osôb, čo bolo o 116 prípadov viac ako v roku 2006. Podiel tejto skupiny úmrtí dosiahol 5,5 % z celkovej úmrtnosti. Najčastejšími príčinami úmrtí v tejto triede sú choroby pečene a kolorektálny karcinóm, najmä u mužov.

3 EKONOMICKÉ DOSAHY 

Podľa údajov zo štatistiky o výskyte kardiovaskulárnych chorôb v EU z r. 2008 sa odhaduje, že kardiovaskulárne choroby čerpajú z ekonomiky Európskej únie 192 miliárd eur ročne. Z uvedených nákladov 57 % tvoria náklady na zdravotnú starostlivosť, 21 % náklady spojené so stratou produktivity a 22 % bežná starostlivosť o ľudí trpiacich kardiovaskulárnymi chorobami. 
V prípade cukrovky (diabetes mellitus) hovoríme o hroziacej epidémii tejto choroby. Kým v roku 1985 hovorili štatistiky o 30 miliónoch diabetikov vo svete, o desať rokov neskôr to bolo 135 miliónov a v roku 2002 až 177 miliónov. Pri rovnakom trende je reálny odhad, že v roku 2025 bude celosvetovo žiť asi 300 miliónov pacientov s cukrovkou. V Slovenskej republike vzrástol počet chorých liečených na cukrovku z 2447/100 000 obyvateľov v roku 1980 na 5737/100 000 obyvateľov v roku 2006. V roku 2006 bolo v Slovenskej republike 309 434 chorých na cukrovku, z toho 52 % vo veku 50 – 69 rokov, 20,9 % vo veku 19 – 49 rokov, 26,6 % vo veku 70 a viac rokov a 0,5 % vo veku do 18 rokov. Celkové priame náklady, ktoré znáša zdravotnícky rozpočet varírujú od 2,5 po 15 % celkových výdavkov na zdravotníctvo v závislosti od prevalencie (a diagnostikovania) cukrovky a aplikácie najnovších poznatkov a liekov. Vo väčšine krajín predstavuje najväčšiu položku práve hospitalizácia diabetikov kvôli liečbe komplikácií ako je srdcové zlyhanie, mozgová príhoda, zlyhanie obličiek, nehojace sa rany a vredy a iné. Aj keď nie je jednoduché presne vyčísliť ekonomické straty vyplývajúce z práceneschopnosti, invalidity a predčasných úmrtí diabetikov, platí, že nepriame náklady sú dva až trikrát väčšie ako priame náklady. 
V prípade osteoporózy boli priame náklady v roku 2000 odhadnuté vo výške 31,7 miliárd eur, pričom sa očakáva zvýšenie na 76,7 miliárd eur v roku 2050 vzhľadom na očakávané demografické zmeny v Európe. Odhaduje sa, že výživa zodpovedá za cca 30 % nádorových ochorení v priemyselných krajinách. 

4 SITUÁCIA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE

Analýza spotreby potravín podľa Štatistického úradu Slovenskej republiky od roku 1990 ukazuje, že stravovacie zvyklosti nášho obyvateľstva ešte stále nezodpovedajú zdravotným odporúčaniam. Aj keď sa trend spotreby potravín od roku 1990 zmenil aj v súvislosti so zmenou životného štýlu, výživa mnohých skupín obyvateľstva je stále energeticky nadmerná a nutrične nevyvážená. Hlavným problémom je nadmerný energetický príjem, pokrývaný najmä vysokou spotrebou tukov (často skrytých tukov v potravinárskych výrobkoch), ako aj nedostatočné krytie potreby niektorých vitamínov, minerálnych látok, vlákniny a pod. Aj keď spotreba mäsa v SR vo všeobecnosti neprevyšuje spotrebu mäsa krajín EÚ, jej štruktúra nevyhovuje zásadám správnej výživy. Zvyšovanie spotrebiteľských cien hovädzieho mäsa pôsobí pri stagnujúcej kúpyschopnosti obyvateľstva na znížovanie jeho spotreby. Na druhej strane spotreba hydinového mäsa si zachováva pozitívny vzrastajúci trend (hlavne so zreteľom na nedostatočnú spotrebu hovädzieho mäsa). Spotreba rýb je neuspokojivá. Klesajúci a kritický trend v spotrebe mlieka sa prejavuje v nedostatočnom krytí spotreby vápnika. Z hľadiska medzinárodného porovnania spotreby mlieka a mliečnych výrobkov so súborom štátov EÚ, Slovenská republika od roku 1991 stratila svoje popredné miesto, keďže súčasná spotreba vykazuje deficit spotreby 80 kg/obyv./rok. Aj keď má spotreba vajec mierne klesajúci trend, je spolu so spotrebou cukru stále vysoká (príloha č. 1, 2, 3, 4). 
Podľa posledného prieskumu zdravotného uvedomenia a správania sa obyvateľov SR uvedeného v aktualizovanej verzii Národného programu podpory zdravia z roku 2006, je spotreba rýb a výrobkov z rýb veľmi nízka, ani jedna veková skupina sa k optimálnej spotrebe nepribližuje porovnateľne s vyspelejšími európskymi štátmi. Napriek tomu, že hydina je v jedálnom lístku sledovaných vekových kategórií pomerne dobre zastúpená, konzumácia bravčového mäsa by mala byť menšia. Denne alebo 1 – 2-krát týždenne konzumuje hydinu 72 % z vekovej skupiny 15 – 24-ročných, 80 % z vekovej skupiny 25 – 64-ročných; nikdy nekonzumuje hydinu 2 – 4 % respondentov. Mlieko je pomerne obľúbené u všetkých vekových kategórií, no spotreba syrov je najnižšia u seniorov starších ako 65 rokov. Značnú úlohu tu zohráva i vysoká cena týchto výrobkov. Surovú zeleninu konzumuje 1 – 2-krát týždenne 37 – 46 % respondentov všetkých vekových kategórií, čerstvé ovocie denne konzumujú najmä mladšie vekové skupiny. Spotreba strukovín je všeobecne nízka, ich konzumácia vzrastá s vekom. Konzumácia zemiakov je na nižšej úrovni u všetkých vekových skupín, naproti tomu konzumácia cestovín je príliš vysoká, 68 – 73 % respondentov ich konzumuje denne. Denná spotreba sladkých a sladených nápojov je neprimerane vysoká u mladšej vekovej kategórie 15 – 24 ročných.  
Podľa výsledkov epidemidemiologických štúdií na medzinárodnej i národnej úrovni škodlivé faktory vo výžive, ako sú napríklad nadmerný energetický príjem, zvýšený príjem nasýtených mastných kyselín, znížený príjem nenasýtených mastných kyselín, znížený príjem vlákniny, znížený príjem antioxidantov, nedostatočný príjem minerálnych látok, najmä vápnika, draslíka, horčíka, jódu  a niektorých mikronutrientov ako selénu, nadmerný príjem sodíka majú významné uplatnenie z hľadiska výskytu chorôb neinfekčnej povahy.  Na základe čiastkových sledovaní, napríklad podľa výsledkov prieskumu programu CINDI v modelovom okrese Banská Bystrica, ktorý je reprezentatívny pre populáciu dospelých osôb v Slovenskej republike, v rokoch 1993 až 2003 došlo vo veku 25 - 64 rokov k miernemu poklesu prevalencie obezity, pri súčasnom miernom náraste prevalencie nadhmotnosti. Podiel mužov vo veku 25 - 64 rokov s normálnou hodnotou indexu telesnej hmotnosti (BMI) bol podľa výsledkov tohto prieskumu v roku 2003 o 2 % nižší ako v roku 1993. Problém obezity dokresľuje v súčasnosti čoraz častejšie používaný objem pása, ktorého hodnota u mužov, rovnako ako BMI, stúpla o 3,2 cm, u žien klesla o 1 cm. 
Z výsledkov sledovania výskytu nadhmotnosti a obezity u detí a mládeže vo veku od 7 do 18 rokov získaných z celoštátneho antropometrického prieskumu (Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky v roku 2001) vyplynulo, že u skupiny 7 - 8 ročných chlapcov je výskyt nadhmotnosti cca 11 %, z čoho obezity okolo 7,2 %. S narastajúcim vekom percento chlapcov s nadhmotnosťou stúpa až dosiahne vo veku 11 - 12 rokov, pred nástupom puberty, maximum a potom opäť klesá. Maximum nadhmotnosti predstavuje 9 % u  12 ročných chlapcov a 9,8 % obéznych 11 ročných chlapcov. S narastajúcim vekom sa percento jedincov s nadhmotnosťou znižuje na úroveň 10 - 11 % vo veku 16 - 18 rokov. V tomto veku je percento obéznych chlapcov na úrovni 6 - 7 %. Z celkovej sledovanej vzorky populácie chlapcov malo nadhmotnosť 12,5 %, z čoho obéznych bolo 7,8 %. Aj keď tieto čísla sú mierne vyššie ako u dievčat, nie je na ich základe možné povedať, že u chlapcov je významne vyšší výskyt obezity a nadhmotnosti ako u dievčat.  
Takisto z výsledkov celoslovenského monitoringu vybranej skupiny populácie, vykonávaného regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva v Slovenskej republike v roku 2005 - 2007 vyplynulo, že stravovanie viacerých skupín nášho obyvateľstva je stále energeticky vysoké, s vysokou spotrebou živočíšnych tukov a bielkovín, čo má priamy dopad na zvýšenie % nadhmotnosti a obezity a vysokých hodnôt ukazovateľov lipoproteinového metabolizmu v populácii v závislosti od pohlavia a veku (príloha č. 5, 6).

5 AKTUALIZÁCIA PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY OBYVATEĽOV SLOVENSKEJ  REPUBLIKY
Dôvodom aktualizácie “Programu ozdravenia výživy obyvateľov Slovenskej republiky” je prijatie viacerých významných dokumentov v oblasti výživy na úrovni Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) a Európskej komisie (príloha č. 7), ktoré obsahujú upravenú stratégiu, priority a ciele. Ako príčinná súvislosť u Európskeho obyvateľstva sú uvádzané, napr.: 
-	demografický posun smerom k starším vekovým skupinám,  
-	rozvoj epidémie obezity,
-	pretrvávajúci nepriaznivý zdravotný stav, najmä pokiaľ ide o vysoký výskyt kardiovaskulárnych chorôb, onkologických chorôb a diabetu,  
-	nové vedecké poznatky v oblasti výživy,
-	nové priority v oblasti vedy a výskumu vo výžive,
-	nová legislatíva Európskej únie v oblasti potravín a výživy.

Premietnutie upravenej stratégie, priorít a cieľov ako úloh členských krajín Európskej únie sa v Slovenskej republike v súčasnosti uskutočňuje prijímaním významných dokumentov a programov v špecifických oblastiach, ako sú napríklad Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky (prijaté dňa 31. júla 2006 uznesením vlády Slovenskej republiky č. 360), Koncepcia štátnej politiky zdravia Slovenskej republiky (prijatá dňa 9. januára 2008 uznesením vlády Slovenskej republiky č. 11), Národný program prevencie obezity (prijatý dňa 9. 1. 2008 uznesením vlády Slovenskej republiky č. 10). 

I. 
ZÁKLADNÉ PRINCÍPY AKTUALIZÁCIE 
PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY

•	integrálny, multidisciplinárny, multirezortný, dlhodobý, holistický prístup,
•	zaangažovanie všetkých sektorov vrátane mimovládnych organizácií, súkromného sektora a médií,
•	implementácia dokumentov Európskej únie, Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) a Svetovej organizácie pre poľnohospodárstvo a výživu a významných národných dokumentov v oblasti výživy a zdravia,
•	presadzovanie opatrení v oblasti výživy a zdravia na všetkých úrovniach,
•	prijímanie opatrení v oblasti výživy na vedeckom základe,  
•	spolupráca verejného a súkromného sektora (rozvoj partnerstiev),
•	orientácia na mladšiu generáciu, sociálne slabšie skupiny, staršiu generáciu (rešpektovanie demografického posunu) s cieľom odstránenia nerovnosti,
•	zlepšenie informovanosti, dôraz na vzdelávanie rôznych skupín populácie (zdravotnícki pracovníci, zamestnanci v školstve, žiaci, rodiny).

II.
CIELE AKTUALIZÁCIE PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY
A.	VŠEOBECNÉ CIELE

1. Programom ozdravenia výživy obyvateľov Slovenskej republiky zlepšiť zdravotný stav a dosiahnuť tak zníženie  prevalencie neprenosných chorôb súvisiacich s výživou, ako sú najmä kardiovaskulárne choroby, niektoré onkologické choroby,  diabetes a osteoporóza.  

2. Zvrátiť  trend obezity u obyvateľstva SR, najmä u detí a mládeže.

3. Dosiahnuť zníženie existujúceho deficitu  v príjme pozitívnych nutrientov vo výžive a súčasne dosiahnuť zníženie rizikových faktorov výživy.

4. Zvýšiť celkové uvedomenie a pochopenie vplyvu výživy na zdravie človeka a kladného pôsobenia preventívnych zásahov do výživy a režimu stravovania.

5.  Legislatívne podporovať a usmerňovať poľnohospodársku prvovýrobu a potravinársku výrobu nutrične hodnotných a zdravotne bezpečných potravín v súlade s aktuálnymi požiadavkami zdravej výživy a s legislatívnymi normami Európskeho spoločenstva. 
6. Prijať a presadzovať odporúčané výživové dávky pre obyvateľov Slovenskej republiky a z nich odvodenú odporúčanú spotrebu potravín v súlade so súčasnými vedeckými odporúčaniami  a s legislatívnymi normami.  
7. Presadzovať nové koncepcie rozvoja všetkých foriem spoločného stravovania obyvateľstva, najmä predškolského, školského a vysokoškolského stravovania, v zariadeniach sociálnych služieb, zamestnancov na pracoviskách a tiež v zariadeniach spoločného stravovania reštauračného typu.

B.	KONKRÉTNE CIELE
Do roku 2015
1. V oblasti rizikových faktorov výživy dosiahnuť zníženie príjmu na:
a)	menej ako  10 % denného energetického príjmu z nasýtených mastných kyselín,
b)	menej ako  1 % denného energetického príjmu z trans mastných kyselín,
c)	menej ako  10 % denného energetického príjmu z voľných cukrov.

2. V oblasti pozitívnych faktorov výživy dosiahnuť zvýšenie príjmu:

a)	antioxidačných vitamínov (vitamín C, vitamín E),
b)	minerálnych látok  a stopových prvkov (vápnik, horčík, draslík, železo, selén, zinok, jód),
c)	celkových sacharidov (polysacharidov, nestráviteľných sacharidov – vlákniny),
d)	nenasýtených mastných kyselín typu n - 3, n – 6.

3. V oblasti spotreby potravín:

a)	zvýšiť spotrebu  (na niekoľkokrát denne) celozrnných cereálnych výrobkov,  nelúpanej ryže a zemiakov, 
b)	zvýšiť spotrebu ovocia a zeleniny, najmä čerstvej a miestnej (najmenej na 400 g/denne),
c)	znížiť príjem živočíšnych tukov o 20% a nahradiť väčšinu nasýtených živočíšnych tukov nenasýtenými rastlinnými olejmi alebo roztierateľnými tukmi (margarínmi), 
d)	uprednostniť pred mäsom a mäsovými výrobkami s vysokým obsahom tuku spotrebu hydiny, rýb, iného mäsa s nízkym obsahom tuku a strukovín,
e)	zvýšiť spotrebu mlieka a mliečnych výrobkov (kefír, acidofilné mlieko, jogurty, tvaroh a syry) s nízkym obsahom tuku a soli,
f)	zvýšiť spotrebu potravín s nízkym obsahom cukru a znížiť spotrebu rafinovaného cukru,
g)	znížiť spotrebu sladených nápojov a sladkostí, 
h)	konzumovať stravu s nízkym obsahom soli; príjem soli by nemal byť viac ako 1 čajová lyžica (5g) denne vrátane skrytej  soli v pekárskych výrobkoch, v mäsových výrobkoch a v ostatných spracovaných, upravených a konzervovaných potravinách a v hotových pokrmoch; preferovať  jodidovanú kuchynskú soľ,
i)	znížiť spotrebu alkoholu.

4. V oblasti stravovacích návykov:

a)	konzumovať stravu založenú na rôznych potravinách s prevahou potravín rastlinného pôvodu; celodennú stravu rozdeliť do 4 – 5 menších porcií,
b)	uprednostniť pri príprave jedla varenie,  dusenie, pečenie, prípravu v pare z dôvodu zníženia množstva pridaného tuku,
c)	dodržiavať správny pitný režim prispôsobený veku a fyzickej záťaži, uprednostniť pitnú vodu, pramenitú vodu, nealkoholické nápoje bez cukru, resp. s veľmi nízkym obsahom cukru; minerálne vody striedať,
d)	podporovať výlučné dojčenie a bezpečnú a primeranú doplnkovú stravu od 6 mesiacov ale nie pred 4 mesiacom za súčasného pokračovania v dojčení do 1 roka.

III. 
ZÁMERY
 AKTUALIZÁCIE PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY
1.	Podporovať zdravý štart do života (podporovať dojčenie, vhodnú doplnkovú výživu,  dojčiat a malých detí, stravovanie v predškolských a v školských zariadeniach, stravovanie u nastávajúcich matiek tzv. fetálnu výživu).

2.	Zabezpečiť v dostatočnom množstve výživovo hodnotné a bezpečné potraviny (dostupnosť ovocia a zeleniny, zlepšenie nutričnej hodnoty potravín, poskytovanie potravín a pokrmov  v súlade s výživovými odporúčaniami) so zvážením použitia ekonomických nástrojov, cielené programy na podporu sociálne slabých skupín obyvateľstva.

3.	Poskytovať komplexné informácie, výchovu a vzdelávanie spotrebiteľov (označovanie potravín, verejné informačné kampane, vytvorenie národných výživových usmernení, zvýšenie povedomia o zdravotných rizikách, napr. z nadmerného príjmu kuchynskej soli). 

4.	Posilniť úlohu výživy a bezpečnosť potravín v liečebnej výžive v nemocniciach (zahrnúť zdravotnícky personál prvého kontaktu do hodnotenia výživy a poradenstva v oblasti liečebnej výživy, zlepšiť kvalitu poskytovania stravovania a bezpečnosti potravín v nemocniciach prostredníctvom poskytovania bezpečnej, kvalitnej a nutrične adekvátnej stravy podľa pacientových potrieb a v súlade s výživovými odporúčaniami a platným jednotným systémom liečebnej výživy v Slovenskej republike. 

5.	Monitoring, hodnotenie a výskum 
a)	ustanoviť národný surveillance systém nutričného stavu, dostupnosti potravín a spotreby potravín,
b)	rozvíjať surveillance systém pre choroby z potravín, pre monitoring mikrobiologických a chemických rizík v rôznych bodoch potravinového reťazca,
c)	hodnotiť dopad programov a politík vo vzťahu k výžive,
d)	zlepšiť výskum zameraný na pochopenie úlohy výživy ako možného rizika  v rozvoji chorôb, ale hlavne v ich prevencii,
e)	posilniť úlohu vedy ako podkladu pre rozhodovanie, 
f)	monitorovať sociologické a kultúrne aspekty stravovania,
g)	rozvíjať a presadzovať nové komunikačné techniky a  označovanie na podporu zdravej výživy.

IV. 
ZABEZPEČENIE CIEĽOV 
AKTUALIZÁCIE PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY

Ciele Programu ozdravenia výživy presadzovať:
1.	Podporou masmediálnej politiky 

a)	propagovať ciele a smery Programu ozdravenia výživy,
b)	 informovať obyvateľstvo o zásadách správnej výživy,
c)	 vysvetľovať vzťah výživy ku zdraviu - ku vzniku civilizačných chorôb.

2.	Podporou činnosti poradní zdravia a poradní zdravej výživy orgánov verejného zdravotníctva v SR 
a)	rozvíjať široké zdravotnovýchovné aktivity pre cieľové skupiny občanov, napr. pre deti a mládež, staršie vekové skupiny obyvateľstva, sociálne slabé skupiny obyvateľstva, zamerané na správnu výživu s cieľom dostať potrebné informácie do povedomia širokej verejnosti,
b)	poskytovať masmédiám a ďalším záujemcom zdravotnovýchovné edičné materiály zamerané na výživu a jej vplyv na zdravie.

3.	Podporou vhodného stravovania detí a mládeže

a)	rozvojom školského stravovania
-	podporovať dostupnosť školského stravovania, najmä pre deti  so sociálnou odkázanosťou a aj pre deti s diétnym stravovacím režimom,
-	aktualizovať vzorové jedálne lístky školského stravovania podľa vekových skupín,
-	zatraktívniť školské stravovanie deťom a mládeži vhodnou skladbou stravy, spôsobom podávania a prehodnotením výchovných postupov pri usmerňovaní dozoru pri stravovaní v školských jedálňach,
-	zaradiť výchovu k zdravej výžive do učebných osnov
-	monitorovať výchovu k zdravej výžive v rámci učebných osnov,
-	realizáciou vzdelávania zamestnancov v školskom stravovaní v oblasti nových výživových trendov a diétneho stravovacieho systému.

b)	podporou  príjmu mlieka, ovocia a zeleniny
-	rozšíriť sortiment a dostupnosť mliečnych výrobkov, ovocia a zeleniny,
-	obnoviť a materiálne zabezpečiť mliečne desiaty v školách.

c)   správnym pitným režimom detí
-	vychovávať deti k správnemu pitnému režimu od predškolského veku,
-	umožňovať deťom najmä počas pobytu v škole dopĺňať tekutiny podľa potreby,
-	zabezpečiť dostupnosť zdravotne bezpečnej pitnej vody alebo vhodných nápojov (napr. pramenité vody, minerálne vody, bylinkové čaje).

4.	Uplatnením odporúčaných výživových dávok  a výživových odporúčaní pre jednotlivé vekové skupiny obyvateľstva a jednotlivé formy spoločného stravovania.

5.	Presadzovaním legislatívy označovania potravín a regulovania rizikových faktorov potravín a výživy.

6.	Činnosťou obcí, komunít a ďalších organizácií, ktoré sa podieľajú na realizácii výživy.

7.	Podporovaním a zabezpečením výroby, manipulácie a umiestňovania na trh  zdravotne bezpečných potravín za súčasného zachovania ich výživovej hodnoty.

8.	Oceňovaním potravinárskych výrobkov s výraznými znakmi zlepšenia výživových faktorov oproti porovnateľným výrobkom a s trvale preukazovanou zdravotnou bezpečnosťou. 

V. 
ODPORÚČANIA 
AKTUALIZÁCIE PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY
 PRE VYBRANÉ ÚSEKY POTRAVINÁRSKEJ VÝROBY A PRVOVÝROBU

A.	VŠEOBECNÉ ODPORÚČANIA
1.	Vyrábať potraviny so zníženým obsahom energie, resp. nízkoenergetické potraviny, prednostne s ohľadom na zníženie obsahu tuku, sacharózy a soli.

2.	Zachovávať nutričnú hodnotu surovín, uplatňovať šetrné výrobné technologické operácie, prípadne uplatňovať fortifikáciu potravín opodstatnenými výživovými zložkami (deficitnými v spotrebe obyvateľstva).

3.	Dodržiavať zásadu minimalizácie obsahu aditívnych látok v  potravinách.

4.	Zachovávať bezpečnosť potravín z hľadiska nutričného, mikrobiologického  a toxikologického.

5.	Vyrábať ucelené súbory potravín, cielene určené vymedzeným skupinám obyvateľstva, vrátane potravín pre osobitné výživové účely.

6.	Používať  moderné obaly – esteticky príťažlivé, zdravotne bezpečné a funkčne zachovávajúce senzorické vlastnosti a bezpečnosť potravín.

B.	KONKRÉTNE ODPORÚČANIA PRE VYBRANÉ ÚSEKY POTRAVINÁRSKEJ VÝROBY

Cieľom týchto odporúčaní je informácia pre manažment výrobcov o nových smeroch vo výžive a možností ich aplikácie pri výrobe potravín.
1.	Výroba mlieka a mliečnych výrobkov:
-	nízkoenergetické výrobky, ako sú napr.  tvaroh, rôzne tvarohové výrobky so zníženým   obsahom energie, v kombinácii  s ovocnými alebo zeleninovými zložkami,    prírodné syry s maximálnym obsahom 20% tuku v sušine,
-	jogurty a ďalšie kyslomliečne výrobky a nápoje  s priemerným obsahom 1,0% tuku  (rôzne zákvasy, zákysy, kefír, acidofilné mlieka a iné kyslomliečne výrobky s probiotickými kultúrami a prebiotickými zložkami, s inulínom a inými zdrojmi vlákniny, vitamínov, minerálnych látok a pod.,
-	mlieko so zníženým obsahom tuku a delaktózované mlieko.

2.	Výroba dojčenskej a detskej výživy na báze:

-	sušeného mlieka,
-	ovocia, zeleniny a cereálií,
-	mäsa s nižším obsahom tuku.
                      
3.	Výroba mäsových výrobkov:

-	s radikálnym znížením obsahu pridaného a skrytého tuku a pridanej soli,
-	z hydiny, najmä kurčiat a moriek  s nízkym obsahom  tuku,
-	z rýb.

4.	Výroba tukov:

-	výrobky rastlinných jedlých tukov s minimálnym obsahom trans izomérov mastných kyselín – jednodruhových margarínov (slnečnicový, podzemnicový, kukuričný, repkový a pod.) ktoré sa vyznačujú viacnásobným obsahom nenasýtených mastných kyselín,nízkoenergetické margaríny a nátierky s použitím lecitínu, monoglycerolov a bielkovín,
-	rastlinné oleje s obsahom 3 – 6 % rastlinných sterolov (sitosterol, stigmasterol), obohatené vitamínmi A a E.

5.	Výroba mlynsko - pekárenských  výrobkov:

-	výrobky na báze celozrnných a tmavých múk,
-	výrobky z netradičných cereálií a bezgluténové výrobky, širšie uplatniť pohánku,
-	výrobky obohacované vitamínmi B-komplexu, mliekom a sójou pri súčasnom znižovaní obsahu tuku v pečive (o 25-30 %),
-	cukrárske výrobky so zníženým obsahom cukru a to v kombinácii s inými zložkami, napr. s fruktózou, so sladidlami a s podstatným prídavkom nízkoenergetických a chuťove atraktívnych rôznych druhov ovocného želé.

6.	Výroba nealkoholických nápojov:

-	nízkoenergetické nealkoholické nápoje s obsahom výťažkov z bylín, prírodných štiav, najmä  zo zeleniny a ovocia,
-	nápoje obohacované vitamínmi a minerálnymi látkami,
-	prírodné minerálne vody a prírodné pramenité vody.

7.	Mraziarenský priemysel:

-	výrobky z nízkotučného mäsa, hydiny, vajec, mliekarské výrobky, výrobky zo zeleniny, ovocia a ďalších potravín,
-	polotovary a hotové pokrmy určené pre spotrebiteľov a pre rôzne formy spoločného stravovania.

8.	Konzervárenská  výroba:
-	široký sortiment dojčenskej a detskej výživy – polotovarov a hotových pokrmov na báze  zeleniny, ovocia, mäsovo – zeleninových pokrmov, cereálnych pokrmov  a pod.,
-	výrobky určené pre spotrebiteľov a pre rôzne formy spoločného stravovania.

C.	ODPORÚČANIA PRE PRVOVÝROBU

1.	Venovať pozornosť prvovýrobe mlieka.
2.	Zvýšiť produkciu sladkovodných rýb z hľadiska možnosti zvýšenia príjmu  polynenasýtených  mastných kyselín radu n-3.
3.	Venovať pozornosť produkcii hydiny  (najmä hrabavej hydiny) a to aj vzhľadom na nízku  spotrebu hovädzieho mäsa .  
4.	Venovať väčšiu pozornosť  pestovaniu zeleniny i z hľadiska rozšírenia sortimentu  a aplikácie integrovanej produkcie, osobitne so zreteľom na produkciu zemiakov a kyslej kapusty. 
5.	Venovať pozornosť pestovaniu repky olejnej (repkový olej svojou nutričnou hodnotou je blízky olivovému oleju - obsahom kyseliny olejovej, alfa linolénovej a ďalších zložiek).
6.	Podporovať  pestovanie hlivy ustricovitej,  vzhľadom na jej vysoký obsah vlákniny. 
7.	Rozšíriť pestovanie pohánky, kukurice, amarantu, ako významných základných článkov  nutričných programov pre celiatikov.

VI. 

MONITORING A HODNOTENIE ÚČINNOSTI 

AKTUALIZÁCIE PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY

Plnenie Programu ozdravenia výživy bude monitorovať Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky, regionálne úrady verejného zdravotníctva v Slovenskej republike, zainteresované rezorty a im podriadené inštitúcie a iné zainteresované inštitúcie
a)	monitoringom výživového stavu vybraných skupín obyvateľstva s osobitným zameraním sa na deti a mládež (napr. sledovaním spotreby potravín, spotreby vybraných pozitívnych a negatívnych výživových faktorov, klinicko -  nutričným sledovaním vybraných rizikových faktorov) u vybraných populačných skupín,
b)	monitoringom informovanosti a povedomia obyvateľstva o zdravej výžive s cieľovým zameraním na vybrané populačné skupiny,
c)	monitoringom činností  a dosiahnutých cieľov na ozdravenie výživy obyvateľstva a bezpečnosti potravín.

VII.
 VÝSKUM VÝŽIVOVÉHO STAVU 
OBYVATEĽOV SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Výskum výživového stavu obyvateľov  Slovenskej republiky bude zameraný na 
a)	zistenie vplyvu výživy na zdravie obyvateľov SR,
b)	možnosti vplyvu výživy na zdravie obyvateľov SR po intervenčných zásahoch.
 
Výskum bude prebiehať v oblastiach:
-	zdravotno- nutričného stavu populácie,
-	klinicko- experimentálnej,
-	biologicko- potravinárskej.

VIII.
FINANCOVANIE
AKTUALIZÁCIE PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY

Úlohy na realizáciu aktualizácie Programu ozdravenia výživy sa budú financovať:
-	zo štátneho rozpočtu prostredníctvom kapitoly Ministerstva zdravotníctva SR (prostredníctvom pridelených finančných prostriedkov Úradu verejného zdravotníctva SR a regionálnym úradom verejného zdravotníctva v Slovenskej republike), Ministerstva školstva SR, Ministerstva pôdohospodárstva SR, Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva obrany SR, Ministerstva kultúry SR (uvedené finančné prostriedky sú zabezpečené v rámci schválených limitov návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2009 až 2011) (príloha č. 8), 
-	z rozpočtov miest a obcí,
-	z príspevkov potravinárskych organizácií (na dobrovoľnej báze),
-	z príspevkov mimovládnych organizácií, medzinárodných organizácií,
-	z fondov Európskej Únie, Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO), Svetovej organizácie pre poľnohospodárstvo a výživu (FAO). 

IX. 
ROZPRACOVANIE A REALIZÁCIA ÚLOH 
AKTUALIZÁCIE PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY

Úlohy aktualizácie Programu ozdravenia výživy rozpracujú a budú realizovať jednotlivé zainteresované rezorty (Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo školstva SR,  Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo kultúry SR), zainteresované orgány štátnej správy a ostatné zainteresované organizácie.

X. 
VYHODNOTENIE ÚLOH 
AKTUALIZÁCIE PROGRAMU OZDRAVENIA VÝŽIVY

Vyhodnotenie úloh aktualizácie Programu ozdravenia výživy sa uskutoční po 6 rokoch po jeho prijatí a následne sa vykoná aktualizácia Programu ozdravenia výživy.