Predkladacia správa

Materiál poskytuje komplexný prehľad súčasného stavu transpozície a implementácie najdôležitejších smerníc a nariadení environmentálneho acquis s odhadom finančných nárokov na realizáciu a poukázaním na problematické oblasti implementácie. Predstavuje súčasť monitoringu plnenia záväzkov vyplývajúcich z negociácií, spolu s rozfázovaním jednotlivých krokov a určením zodpovedných útvarov ministerstva, resp. útvarov i mimo rezortu.

Materiál je rámcovým východiskovým podkladom pre zváženie a naplánovanie, do ktorých oblastí je možný a potrebný tok peňazí z kohézneho a štrukturálnych fondov.

V prvej časti materiálu je stručný popis vývoja rokovaní s Európskou komisiou v kapitole 22    a prehľad získaných prechodných období.

V druhej časti materiálu sa nachádza zoznam úloh vyplývajúcich z plnenia negociačných záväzkov kapitoly 22 - Životné prostredie rozpracovaný po sektoroch podľa najdôležitejších smerníc a nariadení EÚ. Ku každej smernici či nariadeniu je uvedený popis stavu transpozície, hlavné úlohy vyplývajúce zo smerníc, stav plnenia úloh, harmonogram plnenia úloh, finančné zabezpečenie (odhad nákladov) a nakoniec i problematické oblasti s návrhom opatrení na ich riešenie. 

Pre úplnosť obrazu negociačných záväzkov rezortu životného prostredia je v predloženom materiáli zapracovaný i odpočet úloh vyplývajúcich z 5. dodatkovej informácie kapitoly č. 21 – Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov, ktorej gestorom je MVRR SR, ale časť úloh je v kompetencii MŽP SR.
 
V tretej časti je v tabuľkovej forme zostavený prehľad finančných potrieb na implementáciu uvedených smerníc na roky 2003-2006 v miliónoch Sk, prehľad administratívneho posilnenia kapitoly 22 - Životné prostredie na rok 2003 a posilnenie MŽP SR v rámci kapitoly 21- Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov.

V prílohe materiálu je pre informáciu porovnanie jednotlivých kandidátskych krajín z pohľadu získaných prechodných období počas predvstupových rokovaní s Európskou komisiou (EK).

Pri navrhovaní materiálu boli využité opatrenia z jednotlivých sektorov environmentálneho acquis v rozpracovaní na najdôležitejšie smernice a nariadenia. Osobitná pozornosť je venovaná tým smerniciam, ktoré boli predmetom negociácií a z ktorých vyplývajú pre Slovensko určité záväzky. Keďže kapitola životné prostredie je jedna z najrozsiahlejších a najnáročnejších, zahrnuté sú len tie smernice a nariadenia, pre ktoré sa vypracúvali detailné implementačné plány v priebehu negociácií, t. j. tie, ktorým Európska komisia venuje zvýšenú pozornosť pri monitorovaní pokroku.

Materiál obsahuje rozpracovanie činností nielen pre tie smernice, pre ktoré boli vynegociované prechodné obdobia, ale zároveň aj pre ostatné dôležité smernice, kde Slovensko nemá prechodné obdobia, a teda musí implementovať legislatívu rovnako ako ostatné členské krajiny v zmysle danej smernice. Výsledkom je rozpracovanie implementácie spolu 45 smerníc a nariadení, resp. noviel EÚ.

Materiál korešponduje s podrobnými implementačnými plánmi jednotlivých smerníc, ktoré boli vypracované v rámci Integrovanej aproximačnej stratégie v kapitole životné prostredie a s výstupmi ďalších projektov, ktoré pomohli upresniť dostupné informácie a finančné odhady.
Monitoring plnenia záväzkov sa uskutočňuje až do nášho vstupu do EÚ viacerými spôsobmi. Ide predovšetkým o aktivitu zo strany EK, ktorá prostredníctvom DG Enlargement pravidelne monitoruje všetky kandidátske krajiny, ktoré ukončili prístupové rokovania do EÚ prostredníctvom monitorovacích tabuliek. 

Súčasťou monitoringu je aj Peer review – tzv. partnerská kontrola, ktorá sa uskutočnila v júni 2002, kde zástupcovia EK a 3 členských krajín veľmi detailne sledovali plnenie negociačných záväzkov SR a administratívnu pripravenosť na vstup do EÚ v  3  najnáročnejších oblastiach (voda, odpady, IPPC). Výsledky Peer review boli premietnuté do záverečnej Hodnotiacej správy EK, v ktorej bola SR pozitívne hodnotená s tým, že treba v nastúpených trendoch a posilňovaní administratívnej kapacity naďalej pokračovať.

Zo slovenskej strany sa monitoring všetkých negociačných kapitol uskutočňuje prostredníctvom MZV SR ako gestora negociácií, kde odbor hlavného vyjednávača pravidelne kontroluje pokrok dosiahnutý v jednotlivých oblastiach za dané obdobie. 

Úrad vlády SR, odbor EI, v mesačných intervaloch monitoruje plnenie Prioritných úloh vyplývajúcich z Pravidelnej hodnotiacej správy EÚ, ktoré tiež odrážajú naše negociačné záväzky. Zároveň Úrad vlády SR každoročne pripravuje materiál „Administratívne posilnenie na implementáciu acquis“, ktorý je tiež jedným z našich negociačných záväzkov, a ktorý je v kapitole životné prostredie predmetom prísneho sledovania. 

Znamená to teda, že monitoring plnenia negociačných záväzkov sa pravidelne kontroluje, a je v záujme ako slovenskej, tak i bruselskej strany týmto vyššie popísaným mechanizmom zachytiť prípadné problémy v plnení negociačných záväzkov.

V decembri 2001 bola vládou SR prerokovaná a schválená Integrovaná aproximačná stratégia v kapitole životné prostredie, v ktorej bolo uložené dotknutým ministrom zabezpečiť podmienky vo svojich rezortoch na plnenie úloh vyplývajúcich zo stratégie a ministrovi financií zohľadniť požiadavky rezortných ministrov pri príprave návrhu štátneho rozpočtu na rok 2003 a ďalšie roky.

S implementáciou environmentálneho acquis majú nemalé problémy i všetky členské krajiny EÚ a počet prípadov na Európskom súdnom dvore geometricky narastá s prijímaním stále prísnejšej legislatívy. Práve aj z toho dôvodu je Európska komisia veľmi prísna na nových prichádzajúcich členov a veľmi pozorne monitoruje schopnosť kandidátskych krajín implementovať a presadzovať novoprijatú legislatívu.

Predložený materiál uvedené skutočnosti reflektuje a bol spracovaný v záujme týmto problémom predchádzať. 

MŽP SR sa rozhodlo týmto materiálom opätovne poukázať na komplikovanosť a náročnosť implementácie environmentálneho acquis a objektivizovať reálnosť predpokladov plnenia negociačných záväzkov SR. Na základe uvedeného je nevyhnutné, aby sa v materiáli navrhované zabezpečenie úloh premietlo aj do návrhu budúcoročného rozpočtu.