Informácia 
o vývoji zahraničného obchodu za január 2002 a bežného účtu platobnej bilancie za január až december 2001 

A. Vývoj zahraničného obchodu za január 2002
(Vypracované Ministerstvom hospodárstva, uvedené v plnom znení) 

Sumárny prehľad zahraničného obchodu SR za január 2002 v porovnaní s januárom 2001:

                                           2001                            2002                       zmena
          vývoz                 48,3 mld. Sk                 45,1  mld. Sk                 - 6,6  %
          dovoz                 53,1 mld. Sk                 50,9 mld. Sk                  - 4,1  %
          bilancia             - 4,8 mld. Sk                 - 5,8 mld. Sk               - 1,0 mld. Sk

Zahraničný obchod v prvom mesiaci roka býva pravidelne podpriemerný. Tohtoročný januárový obrat zahraničného obchodu oproti januáru predchádzajúceho roka naviac poklesol aj v absolútnej hodnote - pokles o 5,3 %, čo znamená 5,4 mld. Sk.

Po nadpriemerných dovozoch v posledných mesiacoch m.r. januárový dovoz roku 2002 sa logicky očakával nižší - hodnotou 50,9 mld. Sk je o 2,2 mld. Sk menší ako dovoz v januári 2001 a o 8,6 mld. Sk zaostal za priemerným mesačným dovozom roku 2001.

Vývoz v januári 2002 s hodnotou 45,1 mld. Sk síce prevýšil o 1,4 mld. Sk extrémne nízky decembrový vývoz z m.r., ale zaostal za januárovým vývozom m.r. o 3,2 mld. Sk, o 5,8 mld. Sk je menší ako mesačný priemer roku 2001 a nedosiahol ani priemer roku 2000.

Bilancia zahraničného obchodu –5,8 mld. Sk vykazuje zhoršenie oproti januáru m.r. o 1 mld. Sk, oproti priemernej mesačnej bilancii m.r. je o 2,8 mld. Sk lepšia. 

Teritoriálny pohľad 

Medziročný pokles vývozu o 3,2 mld. Sk na úroveň 93,4 % vývozu rovnakého obdobia m.r. sa najviac prejavil smerom k CEFTA (hlavne ČR, Poľsko), ale aj smerom k EÚ (hlavne Nemecko, Rakúsko). Januárový vývoz do CEFTA zostal na úrovni 81,3 % vývozu rovnakého obdobia m.r., čo je 12,1 perc. b. pod priemernou dynamikou vývozu. Dynamika vývozu do EÚ, ktorá je 97,9 % z vývozu rovnakého obdobia m.r. prevyšuje priemernú dynamiku vývozu o 4,5%.

Celkový januárový dovoz poklesol na úroveň 95,9 % dovozu rovnakého obdobia m.r., dovoz z CEFTA zostal približne na úrovni rovnakého obdobia m.r. – 100,3 % (4,4 perc. b. nad priemernou dynamikou), dovoz z EÚ je 99,0 % rovnakého obdobia m.r. (3,1 perc. b. nad priemernou dynamikou). 

Najväčší pokles oproti rovnakému obdobiu m.r. bol vo vývoze zaznamenaný smerom do ČR o 2,2 mld. Sk. Pri súčasnom poklese dovozu o 0,1 mld. Sk je v obchode s ČR aj najväčšie zhoršenie bilancie o 2,1 mld. Sk.

Pokles vývozu bol zaznamenaný do všetkých štátov CEFTA okrem Rumunska. Celkovo poklesol vývoz do CEFTA o 2,9 mld. Sk. Dovoz zostal približne na úrovni rovnakého obdobia m.r., bilancia obchodu s CEFTA sa teda zhoršila o 2,9 mld. Sk.

Ďalší najväčší pokles vývozu (po ČR) bol do Nemecka o 1,4 mld. Sk. Vo vzťahu k Nemecku bol súčasne zaznamenaný najväčší pokles dovozu o 1,9 mld. Sk (zníženie deficitu obchodnej bilancie o 0,6 mld. Sk). Výraznejšie poklesol tiež vývoz do Rakúska o 0,5 mld. Sk.

Nárasty vývozov boli v najväčšej miere smerované do Francúzska o 0,4 mld. Sk, Talianska o 0,4 mld. Sk, Španielska o 0,3 mld. Sk.  

Najväčšie nárasty dovozov v absolútnej hodnote boli smerované z EÚ - z Rakúska o 0,5 mld. Sk a Francúzska, Španielska a Talianska o 0,4 mld. Sk. Rovnako najväčší pokles dovozu o 1,9 mld. Sk bol zaznamenaný vo vzťahu k Nemecku.

Za EÚ ako celok to znamenalo pokles vývozov o 0,6 mld. Sk, pokles dovozov o 0,3 mld. Sk a tým zhoršenie obchodnej bilancie o 0,3 mld. Sk.

Najväčšie zhoršenie obchodnej bilancie po ČR o 2,1 mld. Sk bolo s Rakúskom o 1,1 mld. Sk a Poľskom o 0,6 mld. Sk.

Najvýraznejšie zlepšenie obchodnej bilancie s Ruskom o 2,0 mld. Sk je dôsledkom zníženia dovozu o 1,9 mld. Sk (ropa o 0,7 mld. Sk, plyn o 0,4 mld. Sk, nevyhorené palivové články o 0,6 mld. Sk) -  najväčší pokles dovozu po Nemecku. 

Komoditný pohľad

Pri celkovom medziročnom znížení vývozu  o 3,2 mld. Sk bol v januári 2002 výrazne najväčší prepad vývozu v kapitole železo a oceľ o 3,8 mld. Sk (plochých valcovaných výrobkov sa vyviezlo o 3,5 mld. Sk menej ako v januári 2001, kedy bol najväčší vývoz roku). Ďalej najviac poklesli vývozy v kapitolách hliník a výrobky z hliníka (ide hlavne o surový hliník) o 0,4 mld. Sk, plasty a výrobky z nich o 0,4 mld. Sk, nerastné palivá o 0,2 mld. Sk (z toho vývoz benzínov a olejov prepad o 0,5 mld. Sk), organické chemické výrobky o 0,2 mld. Sk, motorové vozidlá (ide hlavne o časti a príslušenstvo) o 0,2 mld. Sk.

Výraznejšie nárasty vývozu oproti rovnakému obdobiu m.r. boli v kapitolách elektrické stroje na záznam a reprodukciu obrazu a zvuku o 0,4 mld. Sk, papier, kartón, lepenka o 0,4 mld. Sk, obuv o 0,3 mld. Sk.

Najväčšie nárasty dovozov boli v kapitolách elektrické stroje na záznam a reprodukciu obrazu a zvuku o 1,0 mld. Sk, farmaceutické výrobky o 0,2 mld. Sk, papier, kartón, lepenka o 0,2 mld. Sk, lokomotívy, dopravné signalizačné zariadenia o 0,2 mld. Sk.

Na celkovom medziročnom poklese dovozu o 2,1 mld. Sk sa najviac podieľalo výrazné zníženie dovozov nerastných palív o 1,2 mld. Sk a strojov, prístrojov a ich častí o 1,2 mld. Sk (ide hlavne o nevyhorené palivové články, časti a príslušenstvo kancelárskych strojov, vratné alebo rotačné zážihové spaľovacie piestové motory) , ale aj rúd kovov o 0,4 mld. Sk, motorových vozidiel o 0,3 mld. Sk.

Na celkovom znížení dovozov nerastných palív sa hlavnou mierou podieľa zníženie cien ropy a plynu pri dovoze týchto komodít z Ruska. Pri medziročnom poklese ceny ropy o 21,6 % a zvýšení hmotného objemu dovozu o 1,8 % bol dovoz ropy nižší oproti rovnakému obdobiu m.r. o 0,7 mld. Sk. Medziročný pokles ceny zemného plynu o 15,6 % a hmotný nárast dovozu o 8,8 % znamenal zníženie dovozu plynu o 0,4 mld. Sk.  

Kurzové a menové vplyvy 

V januári 2002 sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom zásadným spôsobom zmenila štruktúra devízových inkás za vývozy a platieb za dovozy. Výrazne sa posilnila pozícia EUR na štruktúre inkás a platieb, podiel národných mien štátov EÚ sa výrazne znížil. Mierne sa zoslabila pozícia USD a  českej koruny, naopak pozícia švajčiarskeho franku sa posilnila. Pozícia britskej libry a rovnako pozícia SKK na inkasách zoslabili, na platbách spevnili. V týchto menách sa v januári 2002 zrealizovalo 99,2 % vývozu a 99,0 % dovozu. 

Kurz SKK v januári 2002 oproti rovnakému obdobiu m.r.
- spevnil voči EUR o 2,70 % a zhruba na tejto úrovni i voči národným menám  krajín EÚ,
- zoslabil voči USD o 3,28 %, CZK o 6,67 %, CHF o 0,86 % a GBP o 0,11 %.

Takýto vývoj kurzu SKK voči rozhodujúcim menám obchodu pri danej štruktúre devízových inkás a platieb slovenského zahraničného obchodu pôsobil v januári 2002 prehlbujúco na vývoj obchodného deficitu. V dôsledku vývoja kurzov SKK oproti rovnakému obdobiu m.r. sa v januári 2002 vývoz znížil o 0,6 mld. Sk, dovoz sa znížil o 0,1 mld. Sk – obchodný deficit sa prehĺbil o 0,5 mld. Sk.

Pri danom kurzovom vývoji a vývoji štruktúry devízových inkás a platieb pôsobí negatívne na vývoj obchodného salda
-	podstatne vyššie zastúpenie EUR a národných mien štátov EÚ na inkasách za vývoz (74,2%) ako na platbách za dovoz (57,5%), pretože ide o meny, voči ktorým kurz SKK spevnil,
-	podstatne nižšie zastúpenie USD, CZK, GBP, CHF na inkasách za vývoz (19,3%) ako na platbách za dovoz (36%), pretože ide o meny, voči ktorým kurz SKK zoslabil.

B. Vývoj bežného účtu platobnej bilancie za január až december 2001
(Vypracované Národnou bankou Slovenska, uvedené v plnom znení)

Vývoj zahraničného obchodu bol aj v decembri charakterizovaný vysokým prevýšením dovozu nad vývozom a jeho deficit podľa predbežných údajov dosiahol 16,0 mld. Sk, čo predstavovalo najvyšší mesačný deficit v roku 2001. V porovnaní s decembrom 2000 bol vyšší o 5,3 mld. Sk

V decembri 2001 sa vyviezol tovar v hodnote 43,6 mld. Sk, čo predstavovalo pokles v medziročnom porovnaní o 3,7 % (v USD o 2,7 % a v EUR o 2,7 %). Objem dovezeného tovaru dosiahol 59,7 mld. Sk a jeho medziročný rast 6,5% (v USD o 7,4 % a EUR o 7,5 %).

Vývoj decembrového zahraničného obchodu sa prejavil v ďalšom znížení dynamík rastu dovozu a vývozu v kumulatívnom vyjadrení, pričom rast dovozu o 20,9 % (o 15,6 % v USD, resp. o 18,9 % v EUR) predstihol vývoznú dynamiku, ktorá dosiahla 11,3 % (6,4 % USD, resp. o 9,5 % v EUR). Podľa predbežných údajov ŠÚ SR sa v roku 2001 vyviezol tovar za 610,7 mld. Sk a doviezol tovar v hodnote 713,9 mld. Sk. Ročný deficit zahraničného obchodu dosiahol 103,2 mld. Sk a v porovnaní s rokom 2000 bol vyšší o 61,5 mld. Sk.

Za jednu z hlavných príčin vysokého deficitu zahraničného obchodu je možné považovať obnovenie rastu domáceho dopytu. Nižšie deficity v rokoch 1999 a 2000 boli dosiahnuté aj za pomoci administratívnych opatrení, ktoré smerovali do oblasti obmedzenia spotreby a mali len krátkodobý účinok. 

Na vývoji deficitu sa podieľal aj medziročný pokles prírastku vývozu, resp. stagnovanie objemu vývozu osobných áut, organických chemických výrobkov a plastov, resp. nižším nárastom vývozu železa a ocele a hliníka. 

Ďalšou z príčin výrazného deficitu bola vysoká dovozná náročnosť investičného dopytu. Dovoz v skupinách stroje, elektrické prístroje a prístroje optické a meracie vzrástol o 43,9 mld. Sk (rast o 19,7 mld. Sk v roku 2000). Detailnejší pohľad na štruktúru týchto skupín ukazuje, že len určitú časť je možné považovať za dovozy technológii a strojov slúžiacich k ďalšej výrobe. Podľa prepočtov Národnej banky Slovenska (NBS) prírastok dovozu technologických zariadení pre jednotlivé odvetvia národného hospodárstva s možnými budúcimi efektmi na vývoz vzrástol o 17,6 mld. Sk, pričom ich podiel na celkovom náraste dovozu sa zvýšil na 14,2 %. 

V prípade importu technológií je možné ich prorastový vplyv na deficit obchodnej bilancie akceptovať, pretože bol z veľkej časti financovaný priamymi zahraničnými investíciami a mal by predstavovať potenciál zvyšovania exportnej výkonnosti SR.

Vysoký deficit zahraničného obchodu v decembri mohol súvisieť aj so zvýšeným dopytom domácností v súvislosti s Vianocami, pričom tento dopyt bol dodatočne podporený výplatou dlhopisov FNM v závere minulého roka.

Základný problém v zahranično – obchodných vzťahoch predstavuje vysoká dovozná náročnosť a malá pružnosť domácich výrobcov reagovať na zvýšenie domáceho dopytu, čo sa odrazilo v zvýšených dovozoch nielen polotovarov a strojov, ale aj spotrebných predmetov. Vo vybranej skupine priemyselných a poľnohospodárskych výrobkov vrátane osobných automobilov dosiahol prírastok dovozu 24,1 mld. Sk, čo predstavovalo 19,5 % z celkového nárastu dovozov. 

Aktívne saldo bilancie služieb dosiahlo v roku 2001 výšku 20,0 mld. Sk a zostalo približne na úrovni roku 2000 (medziročný pokles o 0,2 mld. Sk). V obchode so službami pokračoval predstih tempa rastu dovozu pred vývozom, aj keď došlo k ďalšiemu zníženiu rozdielu oproti predchádzajúcim mesiacom. Zatiaľ čo platby za dovoz služieb vzrástli v Sk o 16,4% (v USD o 11,2 %), inkasá za vývoz sa zvýšili v Sk o 12,9 % (v USD o 7,9 %).

Bilancia dopravy skončila aktívnym saldom vo výške 24,3 mld. Sk, čo bolo o 1,5 mld. Sk menej ako v rovnakom období minulého roka. Objemovo najvyššou položkou v rámci dopravných služieb boli aj naďalej príjmy z tranzitu plynu a ropy z Ruska do ČR, západnej a južnej Európy, ktoré dosiahli 34,4 mld. Sk aj keď ich výška v porovnaní s rokom 2000 mierne poklesla (0,7 mld. Sk). Z ostatných zložiek dopravných služieb rástli výdavky za ostatné služby, hlavne obchodné náklady v dovoze, ktoré súvisia s doplnkovými výdavkami (skladovanie, poistenie a pod.) pri raste dovozu.  

V zahraničnom cestovnom ruchu pokračoval predstih rastu príjmov nad rastom výdavkov. Devízové príjmy dosiahli 27,8 mld. Sk a medziročne vzrástli o 39,4 %. Devízové výdavky slovenských občanov predstavovali 14,0 mld. Sk a zaznamenali minimálny rast (2,5 %). Zahraničný cestovný ruch prispel k prebytku bilancie služieb sumou 13,8 mld. Sk, čo v medziročnom porovnaní znamenalo nárast o 7,5 mld. Sk. 

Na rozdiel od dopravy a cestovného ruchu, ktoré boli prebytkové, bilancia „iných služieb celkom“ (služby spojov, stavebné služby, poisťovacie služby, finančné služby, prenájom, služby výpočtovej techniky, reklama, obchodné služby, technické služby a pod.), bola počas celého roka vysoko deficitná. Schodok bilancie „iných služieb celkom“ dosiahol v roku 2001 výšku 18,1 mld. Sk a medziročne vzrástol o 6,2 mld. Sk. Vysoký nárast deficitu v kategórii „iné služby celkom“ bol počas celého roka ovplyvnený vývojom v stavebných prácach, v technických službách a v službách obchodnej povahy, najmä rastom platieb do zahraničia za tieto služby. Mierne zlepšenie nastalo v službách spojov, ktoré ako jediné v roku 2001 dlhodobejšie dosahujú aktívne saldo (1,4 mld. Sk) a službách výpočtovej techniky, kde boli príjmy a výdavky približne vyrovnané.  

Bilancia výnosov dosiahla deficit 15,1 mld. Sk, čo bolo o 1,2 mld. Sk menej ako  v roku 2000. Výnosové príjmy predstavovali 15,5 mld. Sk a medziročne vzrástli o 25,3 %, pričom ich rast bol pozitívne ovplyvnený zvýšenými úrokmi z vkladov v zahraničí a výnosmi zo zahraničných cenných papierov. Platené úroky a výnosy v roku 2001 dosiahli 30,6 mld. Sk (medziročný rast o 6,7 %), na čom sa v rozhodujúcej miere podieľali zvýšené platby z majetku priamym investorom a ich následný prevod do zahraničia.

Jedinou položkou, ktorá zaznamenala výrazné zlepšenie oproti minuloročnému vývoju, bola bilancia bežných transferov, ktorá vytvorila prebytok 10,2 mld. Sk (o 4,8 mld. Sk viac ako v roku 2000). V štruktúre bilancie bežných transferov dominovali inkasá zo zahraničia za prevody fyzických a právnických osôb a neinvestičné dotácie do komerčného sektora.

Deficit bežného účtu platobnej bilancie dosiahol podľa predbežných údajov 88,1 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2000 bol vyšší o 55,7 mld. Sk. Odhad NBS pre HDP v bežných cenách na rok 2001 predstavuje 967 mld. Sk. V takom prípade deficit bežného účtu platobnej bilancie za rok 2001 dosiahol 9,1 % z HDP.