Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy prezidenta SR Rudolfa Schustera s manželkou v Slovinskej republike

     Oficiálna návšteva prezidenta SR R. Schustera s manželkou v SloR sa uskutočnila v dňoch 23.- 24. mája 2001 na pozvanie prezidenta SloR M. Kučana.

     Prezident SR rokoval s prezidentom SloR M. Kučanom. Prijal ho predseda vlády SloR J. Drnovšek a predseda slovinského parlamentu B. Pahor. Prezident SR s delegáciou navštívil prístav Koper, žrebčinec v Lipici a radnice miest Ľubľana a Piran. 

     Prezidenta SR na návšteve v SloR sprevádzali: minister zahraničných vecí SR E. Kukan, ministerka pre správu a privatizáciu národného majetku SR M. Machová, minister školstva SR M. Ftáčnik, štátny tajomník MH SR P. Brňo, zástupcovia podnikateľských kruhov a ďalší. 

     Počas návštevy nebol podpísaný žiadny medzištátny alebo medzivládny zmluvný dokument.

     Prezident SR pripomenul prezidentovi SloR platnosť pozvania na výstup prezidentov stredoeurópskych štátov na Gerlachovský štít. Na záver návštevy pozval prezidenta M. Kučana na oficiálnu návštevu SR.

Obsah a výsledky rokovaní

     Počas rokovaní prezidenta SR v SloR strany konštatovali, že neexistujú žiadne problémy v dvojstranných vzťahoch. Slovinskí predstavitelia označili návštevu prezidenta R. Schustera v SloR za kontinuálne pokračovanie intenzívneho medzištátneho politického dialógu, ako aj potvrdenie spoločných záujmov v mnohých oblastiach. Zdôraznili kontinuitu dialógu medzi SR a SloR, ktorý stavia na mnohých spoločných záujmoch a mnohých možnostiach kooperácie aj pri úsilí o vstup do NATO a EÚ.

     Hoci sa v ostatnom čase hospodárska spolupráca rozvíja dynamicky, v tejto oblasti existujú viaceré možnosti na jej rozširovanie, pričom dôraz strany kládli na potrebu rozvoja vyšších foriem ekonomickej spolupráce. Z hľadiska rozvoja hospodárskej spolupráce sú rezervy napríklad vo využívaní slovinského prístavu v Koperi. Na jeho využívanie má SR právo na základe medzivládnej dohody z r. 1999, no zatiaľ ho SR využíva iba málo (4% podiel SR na využívaní kapacity prístavu). Význam prístavu vzrástol po nedávnom otvorení tunela na Hodoši, čím sa železničné spojenie cez Maďarsko skrátilo a zrentabilnilo. Pripravuje sa ďalšie zlepšenie infraštruktúrneho spojenia medzi SR a SloR, ako aj výstavba distribučného skladu v Bratislave a ďalšie projekty vo Zvolene a v Košiciach s priamym napojením na prístav v Koperi.
     Na prospech rozvoja dvojstranných hospodárskych vzťahov bude urýchlenie rokovaní a podpis najmä zmluvy o zabránení dvojitého zdanenia, ale aj dohôd o vzájomnom zamestnávaní občanov a vzájomnom uznávaní certifikátov.

     Strany sa zasadili aj za spoluprácu SR a SloR v ďalších oblastiach, najmä za výmenu odborníkov, spoluprácu v oblasti vzdelávania a kultúry.

     SR a SloR majú spoločné hlavné politické ciele - vstup do NATO a členstvo v EÚ. Rozhovory prezidenta SR so slovinskými politikmi sa preto prednostne koncentrovali na problematiku vstupu oboch krajín do NATO a členstva v EÚ.

     Prezidenti SR a SloR sa zhodli  názore, že hoci každá krajina preferuje individuálny prístup, môžu spolupracovať a harmonizovať svoje aktivity a kroky. Očakávajú, že na pražskom summite pozve NATO do svojich radov tak Slovensko, ako aj Slovinsko. Podľa informácií slovinskej strany sa v euroatlantických kruhoch začína favorizovať tandem SLO-SLO. Podľa jej informačných zdrojov sú USA pripravené pozvať na rokovania o vstupe do Aliancie na pražskom summite SR a SloR. Podľa názoru prezidenta M. Kučana je formula SLO-SLO reálna a aj bratislavská konferencia k tomu dala príslušné impulzy. Slovinská strana potvrdila, že si veľmi praje, aj z hľadiska dosiahnutia vlastných záujmov, aby SR a SloR vstúpili do NATO spolu. V tomto smere si SloR veľa sľubuje od summitu amerického a ruského prezidenta v Ľubľane v júni 2001. 

     Strany očakávajú, že vstupný prah, ktorý musia prestúpiť kandidáti na členstvo v Aliancii, sa nebude zvyšovať. Slovinský prezident konštatoval, že kritéria na vstup do NATO sú dnes oveľa vyššie ako v prvom kole, keď sa NATO rozširovala o ČR, PR a MR. 

     Predseda slovinskej vlády J. Drnovšek, podobne ako prezident M. Kučan, konštatoval, že najväčšie šance získať členstvo v NATO má Slovensko a Slovinsko. Otázkou však podľa neho naďalej ostáva, či na pražskom summite k ďalšiemu rozšíreniu NATO vôbec dôjde. On osobne však verí, že tak USA, ako aj Európa NATO rozšíria.

     Prezidenti R. Schuster a M. Kučan vyjadrili veľmi blízke názory aj o druhom strategickom cieli SR a SloR - členstve v EÚ. Vyslovili presvedčenie, že obe krajiny sa stanú členmi EÚ paralelne a zdôraznili, že SR a SloR si navzájom nekonkurujú, ale naopak, svoje vzťahy budujú v duchu dobrej partnerskej spolupráce. Prezident SR konštatoval, že SR nevníma rokovací proces ako preteky medzi kandidátskymi krajinami. Dôležité je, aby vzťahy medzi kandidátskymi krajinami boli založené na otvorenosti, dôvere a vzájomnej podpore v procese integrácie. Obaja prezidenti sa zhodli aj v názore, že SR a SloR musia udržať partnerské vzťahy aj po ich vstupe do EÚ (a tiež NATO). 

     Prezidenti vyjadrili očakávanie, že EÚ dodrží slovo a zachová v otázke rozširovania stanovisko prijaté v minulom roku v Nice. Prezident M. Kučan vo svojom zamyslení počas rokovania s R. Schusterom vyjadril pochopenie určitej neistoty niektorých členov EÚ z rozšírenia. Podľa M. Kučana táto neistota pramení najmä z toho, že chystané rozšírenie sa bude od predošlých kvalitatívne líšiť, pretože prekročí bývalú hranicu na bloky rozdelenej Európy. Rozšírenie by malo podľa prezidenta M. Kučana potvrdiť, že s takým rozdelením je koniec, že štáty strednej a východnej Európy sa vracajú do duchovného priestoru západoeurópskej civilizácie. Určitá skepsa členov EÚ je aj prejavom pretrvávajúceho „blokového myslenia“, atavistického koloniálneho myslenia, ale aj nedôvery a egoizmu v otázke prerozdelenia finančných rozvojových prostriedkov vo vnútri zjednocujúcej sa Európy.

     Slovinskí predstavitelia potvrdili, že SloR bude pripravená na členstvo v EÚ do konca 2002, aby sa mohla stať členom v roku 2003, resp. tak, aby sa SloR mohla zúčastniť volieb do Európskeho parlamentu v roku 2004.

     Prezident SR informoval o dosiahnutých úspechoch v prístupovom procese SR. SR má ambíciu dostihnúť krajiny V 4 tak, aby mohla vstúpiť do EÚ približne v tom istom čase. Dosiahnutie tohto cieľa je nielen v záujme SR, ale aj celého stredoeurópskeho priestoru, keďže pôjde o pozitívny príspevok SR k dotváraniu kohézneho a spolupracujúceho regiónu. 

     Slovinskí predstavitelia zablahoželali SR k uzavretiu 16 kapitol. Prezident M. Kučan v tejto nadväznosti informoval, že SloR mala ambície uzavrieť ďalšie kapitoly, ale EÚ rokovania odložila. Konštatoval, že EÚ zrejme prichodí jednoduchšie zdržovať prístupový proces SloR, ako povedať, že treba odložiť rozširovanie. Predseda vlády J. Drnovšek tiež napríklad poukázal na finančné problémy rozširovania, ako aj problém budúcnosti chudobnejších členských štátov EÚ (Portugalsko, Španielsko, Grécko). Strany privítali prijatie Deklarácie o budúcnosti EÚ na summite v Nice a vyjadrili podporu otvoreniu širokej diskusie k tejto téme. Veria, že aj kandidátske strany budú zahrnuté do tejto diskusie.

     Strany sa vyslovili za pokračovanie v intenzívnych konzultáciách medzi SR a SloR o jednotlivých krokoch pri vstupovaní do integračných štruktúr.

     Prezidenti SR a SloR sa počas výmeny názorov dotkli aj návrhu rakúskej ministerky zahraničných vecí B. Ferrerovej-Waldnerovej o tzv. strategickom partnerstve. V tejto nadväznosti prezident M. Kučan opäť sa vyslovil za optimálne utuženie spolupráce medzi V-4 a SloR. Naliehavé je to aj teraz v prípade rakúskeho nároku na štatút akéhosi obhajcu spoločných záujmov stredoeurópskych krajín.  Rakúsku iniciatívu treba dôkladne analyzovať a overiť, o čo vlastne v danom prípade Rakúsku ide, či iniciatíva je alebo nie je na prospech regiónu, a potom sa, najlepšie spoločne, rozhodnúť o ďalšom postupe. Prezident M. Kučan vyslovil výhradu k iniciatíve rakúskej ministerky zahraničných vecí, konkrétne uviedol: „Nemá ísť o žiadne strategické partnerstvo, ale o stredoeurópsku spoluprácu, aj s Rakúskom, a chrbtovou kosťou tejto spolupráce by mala byť Višegrádska spolupráca.

     Strany sa navzájom informovali o svojich stanoviskách k aktuálnej situácii na Balkáne. Zamyslenie prezidenta M. Kučana možno zhrnúť do dvoch základných téz:

1.	Rozhodujúci pre rozpad Juhoslávie nebol S. Miloševič, jeho odchodom sa nič nekončí, ale veľkosrbský nacionalizmus, ktorý sformulovala Srbská akadémia vied a umenia. Miloševič sa stal uskutočňovateľom tejto zhubnej myšlienky a jej symbolom. V srbskej politike sú dodnes ľudia, ktorí sa spolupodieľali na vypracovaní tohto programu, a preto si prezident Kučan nerobí zatiaľ veľké ilúzie o kvalitatívnej zmene srbskej politiky.
2.	Kríza v regióne je v latentnej fáze a je otázka, kedy a kde opäť prepukne.

     Okrem účasti na oficiálnom programe prezidenta SR sa uskutočnili aj separátne rokovania ministrov vlády SR.
   
     Minister zahraničných vecí E. Kukan sa v rozhovore s ministrom zahraničných vecí SloR D. Rupelom sústredil na otázky budúceho rozširovania NATO a EÚ, ako aj pripravovaného rokovania ministrov zahraničných vecí SR, ČR, MR, PR, SloR a RR vo Viedni dňa 6. júna 2001. D. Rupel potvrdil, že SloR si praje, aby SR a SloR vstúpili do NATO spoločne. USA sú údajne pripravené na nadchádzajúcom summite NATO v Prahe pozvať SR a SloR na rokovania o vstupe. Ministri sa zhodli, že rozšírenie NATO o SR a SloR by bol minimálny variant, ku ktorému by malo dôjsť v Prahe. D. Rupel uviedol, že SloR podporuje myšlienku regionálnej stredoeurópskej spolupráce, aj s Rakúskom, ale nesúhlasí s konceptom tzv. strategického partnerstva, ako navrhla rakúska ministerka B. F. Waldnerová. S týmto posolstvom pôjdu do Viedne aj ministri ďalších rakúskou iniciatívou dotknutých štátov (výsledok konzultácie ministrov počas schôdzky ministrov zahraničných vecí tzv. luxemburskej skupiny dňa 23.5.2001 v Prahe).

     Ministerka pre správu a privatizáciu národného majetku M. Machová a štátny tajomník MH SR P. Brňo rokovali s ministerkou hospodárstva SloR T. Petrinovou a štátnou tajomníčkou R. Vitezovou. M. Machová informovala o histórii privatizačného procesu a súčasnom postupe vlády SR pri odštátnení bankového sektora, plynárenského podniku a energetických závodov. T. Petrinová poukázala na určité oneskorenie privatizácie v porovnaní s SR, osobitne v oblasti bankového (doposiaľ bola sprivatizovaná iba jedna banka) a plynárenského sektora (zvažujú stratégiu oddelenia distribučnej a obchodnej sféry). Podobná koncepcia sa pravdepodobne bude aplikovať aj na energetický sektor. SloR v tejto oblasti dáva prednosť opatrnejšiemu postupu, aby sa eliminovali určité negatívne dopady, ktoré sa prejavili napríklad v Maďarsku. Rozhovor sa dotkol aj otázky prípravy zmluvy proti dvojitému zdaneniu, dohody o turistike, problematiky pracovných povolení pre expertov, privatizácie papierensko-celulózového podniku Paloma, o ktorý má záujem slovenský investor, spolupráce v rámci medzinárodného prístavu v Koperi a účasti ŽSR na železničnej preprave z Koperu na sever, ako aj niektorých aspektov integračného procesu. V oblasti spolupráce v medzinárodných združeniach vyjadrili obe strany podporu kooperácie v rámci WTO a CEFTA. Odznel názor, že spolupráca v rámci CEFTA stagnuje, lebo všetko úsilie je nasmerované na vstup do EÚ. Pritom zvýšenie úrovne stredoeurópskej iniciatívy a zameranie na strategické ciele by bolo vhodným nástrojom na koordinovanie predvstupových aktivít členských štátov.

     Minister školstva M. Ftáčnik rokoval s ministerkou školstva a športu SloR L. Čokovou. Ministri prerokovali prípravu bilaterálnej dohody o uznávaní dokladov o vzdelaní. Dohodli sa, že expertné rokovania sa začnú čo najskôr. Prerokovali tiež prípravu medzivládnej dohody o vedecko-technickej spolupráci. Dohovorili sa, že znenie dohody budú strany finalizovať tak, aby ju bolo možné podpísať v septembri alebo októbri 2001. Predmetom rozhovoru ministrov bolo tiež plnenie Programu spolupráce v oblasti vzdelávania, vedy a kultúry medzi vládou SR a SloR. Minister školstva SR informoval slovinskú kolegyňu o svojom iniciatívnom zámere na vytvorenie „regional group“ z kandidátskych krajín usilujúcich sa o vstup do EÚ vo formáte V 4 + Slovinsko. Zástupca tejto skupiny by sa zúčastňoval na všetkých formálnych mítingoch EÚ, tlmočil tam názory a požiadavky skupiny a informoval ostatných členov skupiny o aktuálnom dianí a zámeroch v rámci EÚ. Podobné skupiny by mohli vznikať zo zoskupenia balkánskych kandidátskych a pobaltských štátov.  Minister M. Ftáčnik mieni s týmto zámerom vystúpiť na konferencii ministrov školstva štátov EÚ v Rige (28.-29.6.2001). Ministerka L. Čoková vyslovila plnú podporu tejto iniciatíve.

Záver:

     SR a SloR majú rovnaké základné politické ciele, vrátane strategických zahraničnopolitických priorít. Návšteva bola kontinuálnym pokračovaním intenzívneho medzištátneho politického dialógu, ako aj potvrdením spoločných záujmov v mnohých oblastiach. Oficiálna i neoficiálna časť návštevy bola veľmi dobre pripravená, rozhovory s najvyššími predstaviteľmi SloR boli vysoko produktívne. Vyžaduje si to  realizáciu deklarovaných zámerov na všetkých, najmä nižších  úrovniach stykov medzi SR a SloR.  Rozhovory s najvyššími slovinskými predstaviteľmi potvrdili slovinský záujem o optimálne zapojenie sa do činnosti V 4, ale aj spokojnosť s realizáciou tejto spolupráce v konkrétnych prípadoch vo formáte V 4 + Slovinsko.  

MZV SR:

Vytvárať podmienky pre kontinuitu dialógu medzi SR a SloR, ktorý stavia na mnohých spoločných záujmoch a mnohých možnostiach kooperácie aj pri úsilí o vstup do NATO a EÚ. 

Pokračovať v intenzívnych konzultáciách medzi SR a SloR o jednotlivých krokoch pri vstupovaní do integračných štruktúr.

Naďalej prispievať k  prehlbovaniu stredoeurópskej spolupráce s krajinami V 4, Rakúskom a  Slovinskom.

Ostatné rezorty:

Využiť fakt, že sa hospodárska spolupráca medzi SR a SloR rozvíja dynamicky, usilovať sa o jej ďalšie rozširovanie, pričom dôraz klásť na potrebu rozvoja vyšších foriem ekonomickej spolupráce.

V rámci rozvoja hospodárskej spolupráce zvýšiť využívanie slovinského prístavu v Koperi s využitím nového železničného spojenia cez Maďarsko. 

Na prospech rozvoja dvojstranných hospodárskych vzťahov urýchliť rokovania a podpis zmluvy o zabránení dvojitého zdanenia,  dohôd o vzájomnom zamestnávaní občanov a vzájomnom uznávaní certifikátov. 

Aktívne usilovať o spoluprácu SR a SloR v oblasti výmeny odborníkov, spoluprácu v oblasti vzdelávania a kultúry. 

Začať expertné rokovania vo veci prípravy bilaterálnej dohody medzi SR a SloR o uznávaní dokladov o vzdelaní. Finalizovať znenie medzivládnej dohody o vedecko-technickej spolupráci medzi SR a SloR.