1.	Použité skratky
APS – aplikačný programový systém 

ARDAL, Agentúra – Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity

BIPS – Basic Interface Paymant System

CPS – cezhraničný platobný styk

CPU – Centrum podpory užívateľov

DC – DataCentrum (rozpočtová organizácia MF SR)

EÚ – Európska Únia

HP – Hewlett – Packard Slovakia, s.r.o. 

IS – informačný systém

IS ŠP – informačný systém Štátnej pokladnice

KTI – komunikačno-technologická infraštruktúra

MF SR – Ministerstvo financií Slovenskej republiky

NBS – Národná banka Slovenska

NBÚ – Národný bezpečnostný úrad

NR SR – Národná rada Slovenskej republiky

PKI – Public Infrastructure

RIS – rozpočtový informačný systém

SAV – Slovenská akadémia vied

SIPS – Slovak Interbank Payment System

ŠP – Štátna pokladnica

ŠS – štátna služba

- zákon o Štátnej pokladnici - zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 386/2002 Z. z.

- zákon o štátnej službe – zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov

- zákon o ochrane utajovaných skutočností – zákon 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov
2.	Úvod
V zmysle uznesenia č. 434/2000 zo dňa 14.06.2000, ktoré bolo prijaté k dokumentu Stratégia budovania systému Štátnej pokladnice do roku 2002 je vláda Slovenskej republiky v pravidelných polročných intervaloch informovaná o stave budovania systému Štátnej pokladnice. Posledná informácia bola predložená k 30.06.2003.

	Predložený materiál hodnotí obdobie od 30.06.2003 do 31.12.2003 predovšetkým z pohľadu prijatej novej legislatívy, inštitucionálnej prípravy ŠP a Agentúry, realizácie projektu IS ŠP a projektu technickej pomoci financovanej z fondu PHARE.
3.	Legislatíva
Počas sledovaného obdobia bol pripravený a schválený zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 386/2002 Z. z. a ktorým sa mení zákon NR SR č. 82/1994 Z. z.                  o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov.

Cieľom novely zákona o Štátnej pokladnici bolo upraviť tie ustanovenia, ktoré                         pri ich realizácii spôsobujú klientom ťažkosti. Išlo najmä o:

-    dodržiavanie účelu použitia hotovosti
-	spôsob predkladania finančných plánov, najmä klienta uvedeného v § 8 zákona o Štátnej pokladnici,
-	predkladanie informácií o zmenách v stave majetku štátu.

Prijatím úpravy týchto ustanovení zákona o Štátnej pokladnici sa pre klientov vytvorili lepšie podmienky pre realizáciu rozpočtu a predkladanie informácií o stave majetku podľa zásad a postupov uplatňovaných v systéme Štátnej pokladnice.

Súčasne boli upravené ustanovenia v oblasti pôsobnosti Štátnej pokladnice a v oblasti upresnenia definície klientov Štátnej pokladnice. Zmeny boli vykonané aj v prechodných ustanoveniach zákona o Štátnej pokladnici najmä vo väzbe na činnosti vykonávané Národnou bankou Slovenska.

Novela zákona o Štátnej pokladnici nadobudla účinnosť 01.11.2003.

Pripravená bola tiež Vyhláška, ktorou sa ustanovuje spôsob, obdobie, ku ktorému              sa stav majetku štátu zisťuje, rozsah a lehotu predkladania informácií o skutočnom stave majetku štátu a spôsob, lehota a rozsah predkladania informácií o všetkých zmenách majetku štátu Štátnej pokladnici. Táto bola poskytnutá MF SR ako ústrednému orgánu štátnej správy na začatie legislatívneho procesu. Predpokladá sa, že vyhláška by mohla byť vydaná                     do termínu 31.03.2004.

Príprava Výnosu Ministerstva financií Slovenskej republiky, ktorým sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene doplnení niektorých zákonov, nie je ukončená vzhľadom na neustále prebiehajúce zmeny v definícii niektorých procesov v systéme Štátnej pokladnice ako výsledok pilotných projektov v kapitole SAV a MF SR. Predpokladá sa, že výnos bude pripravený do konca roka 2003 s termínom nadobudnutia účinnosti 30.01.2004.
4.	Funkcie systému Štátnej pokladnice
V tejto časti uvádzame dosiahnutý stav v štruktúre podľa jednotlivých funkcií systému Štátnej pokladnice.
4.1.	Finančné plánovanie
Úlohou finančného plánovania v systéme Štátnej pokladnice je poskytovať informácie o očakávaných finančných tokoch v priebehu rozpočtového roka na jedinom účte Štátnej pokladnice v NBS. 

Za účelom dosiahnutia tohto cieľa prebiehali v sledovanom období práce spojené s konečným definovaním požiadaviek na tento modul informačného systému, jeho náväznosťou na ostatné moduly IS ŠP, ako aj s testovaním dodanej softwarovej aplikácie. Možno vo všeobecnosti konštatovať, že predložená aplikácia spĺňa požiadavky kladené               na funkcionalitu finančného plánovania definovanú vo finálnej  funkčnej špecifikácii riešenia informačného systému ŠP s výnimkou reálneho prepojenia s informačným systémom Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity.

K dnešnému dňu testovanie prepojenia prebehlo len prostredníctvom simulovanej dávky údajov na prenosnom nosiči, nie však integráciou obidvoch modulov.  Prepojenie bude možné plne otestovať a overiť až po plnom spustení informačného systému ARDL.
4.2.	Riadenie výdavkov
V sledovanom období modul Riadenie výdavkov zabezpečoval prípravu pilotného testovania IS ŠP rozpočtovou kapitolou MF SR, ktoré prebieha od septembra 2003.                     V súčasnej dobe začínajú testovať IS ŠP klienti z kapitol  Všeobecná pokladničná správa, Štátny dlh a Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC ako klienti A a Slovenský pozemkový fond ako klient B. ŠP sa priebežne podieľa na odstraňovaní nedostatkov, ktoré sa počas pilotného testovania vyskytujú. Komunikuje s klientmi ŠP a vypracováva metodické usmernenia pre klientov ohľadne postupov pri práci s IS ŠP. Súčasne prebiehajú práce                 na príprave vykonávacieho predpisu k zákonu o Štátnej pokladnici. Pripravuje sa metodika pre postup klientov pred a počas vstupu  do systému ŠP k 01.01.2004 v zmysle prijatého harmonogramu prechodu klientov do systému ŠP. Rovnako sa spracováva metodika                    pre postup klientov, ktorí vstúpia do systému ŠP po 01.01.2004.
Na základe pripomienok testujúcich klientov sa systém MANEX viackrát upravoval  a konečná verzia bude k dispozícii až v závere roka 2003, čo má vplyv na pripravenosť klientov na vstup do ŠP.  
4.3.	Vedenie účtov a platobný styk
Vedenie účtov – produkčný systém nie je sprístupnený na rutinnú prevádzku. Generovanie čísiel účtov pre klientov v prvej etape prebieha postupne bez podpory modulu vedenia účtov. Po sprístupnení produkčného systému vedenie účtov bude pripravené                    na spustenie v plnom rozsahu.
V rámci tuzemského platobného styku prebehlo úspešné testovanie systému.  V súčasnosti sa pracuje na finálnom riešení ostrej prevádzky BIPS a SIPS a pripravujú                  sa záťažové testy.
Cezhraničný platobný styk – prebieha implementácia funkcionality CPS v rámci ktorej         sa zabezpečuje APS prenos k elektronickej výmene údajov s NBS. ŠP v spolupráci s NBS pripravujú zmluvu, ktorou sa ustanovujú podmienky NBS o vykonávaní cezhraničných prevodov pre klienta ŠP. 
4.4.	Účtovníctvo
V oblasti predkontačného modulu, ktorý slúži na integráciu zdrojového a cieľového systému, prebehla implementácia tohto modulu,  jeho naplnenie dátami. Prebehlo školenie pracovníkov na jeho funkčnosť a tiež testovanie funkčnosti tohto modulu. Naďalej prebieha testovanie, na základe ktorého sa dokončujú práce na kontrolách medzi zdrojovým a cieľovým systémom a zároveň na kontrolách zaimplementovaných priamo v predkontačnom module.

V oblasti cezhraničného platobného styku, ktorý ŠP vykonáva prostredníctvom NBS,         sa v súčasnosti upresňujú s NBS podmienky vedenia účtov a zasielania výpisov. Po doriešení týchto podmienok vo vedení účtov a v platobnom  styku je účtovníctvo pripravené otestovať spracovanie týchto operácií vo svojom submodule, vzhľadom na krátkosť termínu môžu nastať problémy pri účtovaní týchto operácií. 

V oblasti hotovostného platobného styku, ktorý pre ŠP zabezpečuje vybraná komerčná banka, sa v nadväznosti na ukončený proces verejného obstarávania začali až v druhej polovici novembra pracovné rokovania ohľadom upresnenia technického, organizačného a metodického zabezpečenia vkladov a výberov v hotovosti pre klientov ŠP. Z tohto dôvodu zatiaľ nie sú definitívne technické podmienky spracovania údajov, čo môže viesť pre krátkosť času k neotestovaniu funkčnosti prenosu dát a spôsobiť časový sklz v cieľovom riešení automatizovaného účtovania týchto operácií.
V oblasti integrácie zdrojového systému – ARDAL – do cieľového systému – účtovníctvo sa vypracovali postupy účtovania operácií s jednotlivými finančnými nástrojmi, ktoré slúžia ako podklad na nastavenie rozhrania na strane dodávateľa. Nastavené postupy zatiaľ neboli otestované, testovanie má prebehnúť v prvej polovici decembra 2003. Z tohto pohľadu zostáva veľmi krátky čas na otestovanie funkčnosti a  správnosti nastavenia rozhrania, čo môže spôsobiť problémy správneho účtovania pre túto oblasť.

V samotnom účtovnom systéme sa dokončili nastavenia pre kmeňové záznamy klienta, nastavenia pre denné výkazy. Dopracovávajú sa nastavenia pre štvrťročnú a ročnú závierku v nadväznosti na upresnenie metodiky s MF SR. 

Taktiež na základe zmien v zdrojových submoduloch sa zapracovávajú nové požiadavky do účtovného rozvrhu a realizujú sa úpravy predkontačnej tabuľky.
4.5.	Centrálny register majetku štátu
V sledovanom období prebiehalo pilotné testovanie vybraných správcov majetku štátu         na vzorke 100 klientov. Na základe výsledkov testov možno povedať, že systém umožňuje prenos dát a komunikáciu klientov so Štátnou pokladnicou v danej oblasti. Treba však zdôrazniť, že tento prenos dát sa uskutočňuje manuálnou formou. Elektronická forma prenosu dát je zatiaľ  v procese prípravy s očakávaným ukončením prác v čo najkratšom období.   
Komunikácia medzi klientom alebo správcom majetku štátu a Štátnou pokladnicou bude zabezpečovaná prostredníctvom Vyhlášky MF SR, ktorou sa ustanovuje spôsob, obdobie, ku ktorému sa stav majetku štátu zisťuje, rozsah a lehota predkladania informácií o skutočnom stave majetku štátu a spôsob, lehota a rozsah predkladania informácií o všetkých zmenách majetku štátu v Štátnej pokladnici. V súčasnosti je pripravená a postúpená                      do vnútrorezortného a mimorezortného pripomienkového konania s tým, že účinnosť nadobudne  od 01.03.2004.    
4.6.	Výkazníctvo
V spolupráci s Odborom štátneho záverečného účtu MF SR bolo spracované znenie pokynu o predkladaní účtovných a finančných výkazov organizácií verejnej správy                           v roku 2004. Pokyn bude zverejnený v decembri t.r. vo Finančnom spravodajcovi.

Infokocky pre spracovanie účtovných a finančných výkazov sú dokončené.

HP dopracováva vnútrovýkazové a medzivýkazové kontroly účtovných a finančných výkazov.

Denné a mesačné hlásenie pre MF SR v podrobnejšej štruktúre ako ich predkladala NBS zabezpečuje pracovná skupina výkazníctva ŠP v spolupráci s dodávateľmi z HP. Definitívnu štruktúru denných a mesačných hlásení prerokuje Odbor účtovníctva ŠP                      s Odborom štátneho záverečného účtu do 04.12.2003.

Infokocky na načítanie testovacích údajov o čerpaných výdavkoch štátneho rozpočtu            zo subsytému riadenia výdavkov a o tvorbe príjmov štátneho rozpočtu zo subsystému vedenia účtov sú pripravené na načítanie testovacích údajov.

Číselníky pre produkty od subprojektu vedenia účtov boli po prekontrolovaní pracovníkmi výkazníctva a vedenia účtov v aktualizovanom variante dodané pracovnej skupine HP 27.11.2003.

V súčasnosti nie sú v rozpracovanosti úloh subprojektu výkazníctvo sklzy, ktoré                    by ohrozili nábeh ostrej prevádzky ŠP od 02.01.2004.
4.7.	Riadenie dlhu a likvidity
V sledovanom období bol schválený MF SR materiál, ktorý rámcovo rieši prerozdelenie činností a zodpovedností medzi Ministerstvo financií SR, Agentúru pre riadenia dlhu a likvidity, Štátnu pokladnicu a Národnú banku Slovenska. Vládou SR bola schválená stratégia riadenia dlhu na roky 2004 - 2006, koncepčný materiál, v ktorom boli na toto obdobie stanovené hlavné ukazovatele pre riadenie štátneho dlhu, likvidity štátnych financií a trhových rizík.
V súvislosti s prípravou Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity na začiatok hlavnej činnosti súvisiacej s riadením štátneho dlhu a so zabezpečovaním likvidity jediného účtu                 ŠP sa projekt nachádza v nasledovnom stave:

Finálne riešenie IS ARDAL v rámci projektu IS ŠP do úrovne detailnej technickej špecifikácie je v stave finálneho riešenia dodávateľom.
Všetky informačné systémy ARDAL sú v štádiu finalizácie a dolaďovania nastavenia. V prípade, ak sa nevyskytnú neočakávané udalosti, ktoré ovplyvnia nastavenie procesov                   a systému projektu ŠP, budú pripravené k 01.01.2004 do prevádzky.
Integrácia IS Agentúry s ostatnými systémami IS ŠP je predmetom testovania                        od 01.12.2003 do 11.12.2003.
Pri detailnom definovaní požiadaviek pre IS Agentúry bolo zistené, že niektoré zákony týkajúce riadenia dlhu a likvidity štátu nie sú navzájom vo vecnom  súlade, pričom                        v podstatnej miere ovplyvňujú hlavnú činnosť Agentúry. Týka sa to najmä zhodnocovania dočasne voľných prostriedkov a zabezpečovania likvidity na jedinom účte ŠP. Problém               je aj v stanovení refinančných vzťahov medzi MF SR (kapitola Štátny dlh) a ŠP a v NR SR schválených operáciách za účelom krytia dlhu a deficitu štátneho rozpočtu SR pre daný rok. Ostatné procesné problémy  vyplývajú zo skutočnosti, že charakter činností ARDAL                     je komerčný, pričom formálno-právne je agentúra rozpočtová organizácia. 
Detailné definovanie procesov cezhraničného platobného styku zo strany ŠP a NBS                je v štádiu riešenia. Výsledky riešení  podstatne ovplyvnia procesy v ARDAL.
Detailné definovanie procesov nábehu klientov ŠP ako aj prechodného obdobia a prechodu účtov z NBS do ŠP je v štádiu riešenia.
Uzatváranie bilaterálnych zmlúv za účelom obchodovania na finančnom trhu medzi               MF SR a finančnými inštitúciami je v štádiu rokovaní a prípravy. S tým súvisiace stanovovanie obchodných limitov na protistrany za účelom riadenia kreditného rizika                   je v štádiu prípravy.
5.	Inštitucionálna príprava
V tejto časti uvádzame stav v oblasti inštitucionálnej prípravy ŠP a ARDAL predovšetkým z pohľadu:

- 	súčasného počtu zamestnancov a ich vekovej a vzdelanostnej štruktúry,
-	počtu neobsadených voľných miest a predpokladu ich obsadenia,
-	personálnej pripravenosti na vykonávanie činností upravených zákonom o Štátnej pokladnici.
5.1.	Štátna pokladnica
Štátna pokladnica bola de facto zriadená dňom 01.01.2003. K uvedenému dátumu          bol vymenovaný do funkcie riaditeľa Štátnej pokladnice RNDr. Dušan Jurčák.

Následne sa začalo s napĺňaním stavu štátnozamestnaneckých miest a miest                      vo verejnej službe, pričom plánovaný stav všetkých zamestnancov do konca roku 2003 je 110 miest, z toho 91 miest v štátnej službe a 19 miest vo verejnej službe.

K 01.12.2003 je situácia následovná:

Stav zamestnancov ŠP :					20 vo verejnej službe
								57 v štátnej službe
								___________________________	
						spolu		77 

Obsadzovanie pracovných pozícií je limitované dodržiavaním zákona o ŠS, ktorý spomaľuje a predlžuje obsadzovania pracovných pozícii.

Bolo uskutočnených 52 výberových konaní na 80 pracovných pozícií. Do výberových konaní sa prihlásilo 282 uchádzačov. Kvalita uchádzačov bola  veľmi nízka, kritériám vyhovelo len 17,7% uchádzačov. Výberovými konaniami bolo obsadených 50 pracovných pozícii.

Z Ministerstva financií SR bolo trvale preložených na základe Dohôd o zmene štátnozamestnaneckého pomeru medzi služobnými úradmi, ktorými sú MF SR                         a Štátna pokladnica celkom 19 štátnych zamestnancov (k 19.02.2003 – 1, k 01.04.2003 – 16, k 15.04.2003 –1, k 01.06.2003 - 1).

Z iných služobných úradov boli trvale preložení na základe Dohôd o zmene štátnozamestnaneckého pomeru 4 štátni zamestnanci (k 01.7.2003 – 1, k 01.08.2003 – 1, k 01.11.2003 – 1, k 01.12.2003 - 1).

Na pracovné miesta vo verejnej službe boli vyhlásené a následne uskutočnené 2 výberové konania na pozície: vedúci oddelenia Hospodárska správa a vedúci oddelenia Vnútorná ekonomika. Výberové konania boli úspešné.
Do verejnej služby bolo k 01.12.2003 prijatých 20 zamestnancov (z toho 1 miesto                 vo verejnej službe je obsadené 2 zamestnancami na kratší pracovný pomer).

Zvyšné štátnozamestnanecké  miesta (v počte 33) budú obsadené v priebehu                     1. štvrťroku 2004.
5.2.	Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity
K 01.12.2003 bolo v Agentúre pre riadenie dlhu a likvidity zamestnaných                                 14 pracovníkov. Z uvedeného počtu 11 zamestnancov má viacročnú špecializovanú bankovú prax, 2 zamestnanci boli v rámci štátnozmestnanckého služobného pomeru trvale preložení z Ministerstva financií SR do agentúry a 1 zamestnanec bol prijatý bez praxe. Vysokoškolské vzdelanie majú 12 zamestnanci, 1 má ukončené úplné stredoškolské vzdelanie a 1 študuje vysokú školu popri zamestnaní. Vekový priemer je 38 rokov, pričom pod tento vekový priemer je 8 zamestnancov. K 01.01.2004 sa predpokladá preloženie ďalších 2 zamestnankýň z Ministerstva financií SR. 
Uvedený stav zamestnancov umožní Agentúre pre riadenie dlhu a likvidity prevzatie základných úloh a činností, ktoré vyplývajú zo zákona o Štátnej pokladnici a zo schváleného harmonogramu preberania činností z MF SR do agentúry len za cenu vyššieho pracovného úsilia. 
Agentúra v zamestnaneckej politike presadzuje získanie pracovníkov s odbornou praxou, so skúsenosťami na finančnom, bankovom, resp. kapitálovom trhu. Problém naplnenia stavu pracovníkov na plánovaných 35 je v mzdovom ohodnotení práce odborne skúsených pracovníkov. Špeciálnym problémom je získanie dealera – špecialistu pre riadenie devízového rizika. Činnosti, ktoré agentúra zabezpečuje sú komerčného charakteru, získanie kvalifikovaných pracovníkov do štátnozamestnaneckého pomeru je preto mimoriadne problematické.
6.	Projekt informačného systému štátnej Pokladnice
Technická realizácia systému Štátnej pokladnice je nevyhnutnou podmienkou                   jeho fungovania. Systém bol navrhnutý tak, aby nevyžadoval priamy kontakt s klientom, komunikácia sa bude uskutočňovať výlučne prostredníctvom informačného systému.

Za hodnotené obdobie sa vzhľadom na skutočnosť, že NBÚ doteraz nevydal  a neoznámil potvrdenie o priemyselnej bezpečnosti pre Hewlett-Packard Slovakia, spol. s r. o.                         a EMM, spol. s r. o., ktorí sú kľúčovými subjektami realizujúcimi projekt ochrany utajovaných skutočností, projekt informačného systému realizoval výlučne v rozsahu údajov nepodliehajúcich ochrane podľa zákona o ochrane utajovaných skutočností.

V hodnotenom období prebiehali práce predovšetkým v oblasti prispôsobovania aplikačného programového vybavenia požiadavkám klientov ako výsledok dvoch pilotných testovaní – v kapitole SAV a MF SR. 

Realizovaná bola tzv. PKI infraštruktúra, ktorá je základom bezpečnostných mechanizmov IS ŠP. Pred finalizáciou sú práce na implementácii bezpečnostných technológií, pretože IS ŠP je napriek tomu že v súčasnosti nespracúva utajované skutočnosti pripravovaný z hľadiska bezpečnosti ako bankový IS s bezpečnosťou na úrovni stupňa „Dôverné“. 

Pre klienta, ktorým je Sociálna poisťovňa bolo pilotne pripravené dočasné technické riešenie realizované na technológiách, ktoré doteraz využívala Sociálna poisťovňa v komunikácii so Všeobecnou úverovou bankou s cieľom minimalizovať riziká z prechodu vedenia účtov zo Všeobecnej úverovej banky do ŠP. V súčasnosti sa čaká na rozhodnutie ohľadom jeho financovania a následne môže začať plošné rozšírenie s minimálne jednomesačným pilotným testovaním, ktoré predpokladáme uskutočniť v januári roku 2004.

V polovici decembra 2003 bude systém pripravený na odovzdanie prevádzkovateľovi, ktorým je v zmysle svojho Štatútu DataCentrum.

Kľúčovým problémom spustenia IS ŠP do reálnej prevádzky od 01.01.2004 je práve zabezpečenie podpory jeho prevádzky. Bolo definovaných 30 rolí, ktoré je potrebné pokryť príslušným obslužným personálom vrátane vzájomnej zastupiteľnosti, z ktorých 11 rolí nie je možné z dôvodu bezpečnosti zabezpečiť prípadnými externými zdrojmi. Odhadujeme,                          že obsluha prevádzky IS ŠP si vyžiada v rôznom čase podporu 30 – 50 zamestnancami. DataCentrum v súčasnosti nie je na takúto činnosť personálne pripravené a potrebné kapacity                            nie sú zabezpečené ani externe. 

Ako problém sa tiež ukazuje personálna poddimenzovanosť tzv. Centra podpory užívateľov zriadeného v DataCentre, ktoré bude plniť úlohy podpory tzv. 1. kontaktu pre KTI (2500 prípojných bodov, RIS – cca 3000 používateľov, IS ŠP – cca 8000 používateľov). V súčasnosti na CPU pracuje 6 zamestnancov. 

Na základe rozhodnutia najvyššieho vedenia MF SR s cieľom minimalizácie rizík vyplývajúcich z prechodu vedenia účtov v NBS na ŠP a zmien v oblasti realizácie rozpočtu   sa IS ŠP z pohľadu klientov bude realizovať v troch etapách – k 01.01. 2004, k 01.04.2004                a 01.07. 2004. Zoznamy prechádzajúcich kapitol tvoria prílohu tohto materiálu. Dodržanie termínu poslednej etapy, kedy by do ŠP mali prejsť klienti spracúvajúci utajované skutočnosti stupňa utajenia „Dôverné“ podlieha vyjadreniu NBÚ.
7.	Projekt technickej pomoci financovanej z fondu PHARE
Projekt Štátnej pokladnice bol podporený aj prostredníctvom technickej – expertnej pomoci a z menšej časti pomoci vo forme dodávky hardvéru pre IS ŠP zo strany fondu                   EÚ PHARE.

V rámci Finančného memoranda 2000 boli na projekt Štátnej pokladnice v rámci programu Support to new Budget Procedure/State Treasury vyčlenené finančné prostriedky              vo výške 4 mil. EUR v štruktúre 3 mil. EUR na technickú pomoc a 1 mil. EUR na nákup výpočtovej techniky. Suma 3 mil. EUR bola následne znížená o 700 tis. EUR, pričom táto bola presunutá na projekt prípravy platobného monitorovacieho systému EU fondov.

Výberové konanie na realizáciu projektu technickej pomoci vyhrala belgická firma Schlumberger Sema a na dodávku hardvéru firma EMM, spol. s r. o.

Projekt technickej pomoci sa začal v decembri roku 2002 a skončil v novembri roku 2003. Počas tohto obdobia zahraniční aj lokálni experti participovali predovšetkým pri riešení detailných odborných problémov pri realizácii projektu IS ŠP v súlade so schváleným zadaním (Terms of Reference) a pri kreovaní Agentúry. Ich pomoc bola pri záverečnom seminári hodnotená veľmi kladne o. i. aj prítomným zástupcom Svetovej banky. Je škodou,                        že sa vo Finančnom Memorande 2003 nepodarilo presadiť projekt „Consolidation of institution and capacity building of State Treasury and EU funds financial management“ pripravený Štátnou pokladnicou ako plynulé pokračovanie predchádzajúceho projektu                 so zameraním sa niektoré špecifické oblasti činnosti ŠP.

Dodávka hardvéru bola zrealizovaná v marci roku 2003 a tento je v súčasnosti v prevádzke ako súčasť IS ŠP.
8.	Záver
Štátna pokladnica v časti nepodliehajúcich ochrane v zmysle zákona o ochrane utajovaných skutočností, zahajuje svoju činnosť od 1. januára 2004 a to formou postupného nábehu klientov v 3 etapách: k 01.01.2004, k 01.04.2004 a 01.07.2004. 

Dôvodom sú:

-	oneskorenie implementácie informačného systému ARDAL, ktorý ovplyvňuje               moduly IS ŠP,
-	meškajúca konečná verzia systému Manex v module Riadenie výdavkov,
-	nie je možná implementácia projektu bezpečnosti systému ŠP,
-	postupne pripájanie klientov do systému Štátnej pokladnice považuje                                ŠP za bezpečnejšie v porovnaní s jednorázovým prechodom.

V časti podliehajúcich ochrane v zmysle zákona o ochrane utajovaných skutočností projekt stagnuje, pretože NBÚ doteraz nevydal potvrdenie o priemyselnej bezpečnosti napriek uzneseniu vlády SR č. 813 zo dňa 27.08.2003 s termínom splnenia 19.09.2003.                         Bez potvrdenia o priemyselnej bezpečnosti hlavných dodávateľov IS ŠP nie je možné zahájiť prevádzku Štátnej pokladnice v plnom rozsahu.

Príloha 
Harmonogram prechodu klientov do systému Štátnej pokladnice

I. etapa - klienti k 01.01.2004	
úrad Ministerstva financií SR	FNM	
Štátna pokladnica	Slovenský pozemkový fond	
Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity	SAV	

		
II. etapa - klienti k 01.04.2004	
Kapitola Štátny dlh	Kancelária NR SR	
Kapitola Všeobecná pokladničná správa 	Kancelária prezidenta SR	
Kapitola Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC	Úrad vlády SR	
ostatné organizácie kapitoly Ministerstva financií SR	Kancelária verejného ochrancu práv	
Generálna prokuratúra SR	Ústavný súd SR	
kapitola Ministerstva zahraničných vecí	Najvyšší súd SR	
kapitola Ministerstva životného prostredia	Najvyšší kontrolný úrad SR	
kapitola Ministerstva školstva	Úrad pre verejné obstarávanie	
kapitola Ministerstva práce, sociálnych  vecí a rodiny	Úrad jadrového dozoru 	
kapitola Ministerstva kultúry 	Úrad priemyselného vlastníctva	
kapitola Ministerstva hospodárstva	Úrad pre štátnu službu	
kapitola Ministerstva pôdohospodárstva	Protimonoploný úrad 	
kapitola Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo	
Verejné vysoké školy 	Štatistický úrad 	
Slovenský rozhlas	TASR	
Slovenská televízia	Úrad geodézie, kartografie a katastra	

		
III. etapa - klienti k 01.07. 2004	 	
kapitola Ministerstva obrany 	VÚC Bratislava	
kapitola Ministerstva vnútra	VÚC Trnava	
SIS	VÚC Trenčín	
Národný bezpečnostný úrad	VÚC Nitra	
Správa štátnych hmotných rezerv	VÚC Žilina	
kapitola Ministerstva spravodlivosti	VÚC Banská Bystrica	
kapitola Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií	VÚC Prešov	
Všeobecná zdravotná poisťovňa	VÚC Košice	
Vzájomná životná poisťovňa	Kapitola Ministerstva zdravotníctva 	
Chemická zdravotná poisťovňa Apollo	Zdravotná poisťovňa Sideria - Istota	
Spoločná zdravotná poisťovňa	Sociálna poisťovňa	
	Implentačné agentúry pre predvstupové fondy