Príloha 2

Zhrnutie správy
z expertnej misie Európskej komisie k environmentálnym projektom ISPA 
(25. 2. - 1. 3. 2002)

Transformačný proces

1.	Za účelom zachovania konzistentnej stratégie súčasnej vlády týkajúcej sa vodného hospodárstva a kanalizácií, najnaliehavejším problémom je uspokojivé ukončenie transformačného procesu vytvorením šiestich autonómnych, regionálnych vodohospodárskych firiem. Samotná transformácia však nie je konečným cieľom: vytvorenie nových vodohospodárskych firiem musí byť spojené s dostatočným financovaním a adekvátnymi riadiacimi kapacitami, aby tieto firmy boli životaschopné a aby sa do budúcnosti umožnila potenciálna účasť domácich aj zahraničných investorov v procese prevádzkovania majetku v rámci verejno-súkromného partnerstva, tak ako je táto činnosť zakotvená v stratégii súčasnej vlády. Účasť súkromného sektora je nevyhnutné vnímať ako konkrétny nástroj slúžiaci na riešenie, resp. aspoň zmiernenie trvalého nedostatku investícií na obnovu a modernizáciu.

2.	Pokým jednotlivé vodárne a kanalizácie (a ich šesť následníckych regionálnych firiem po ukončení transformácie) nebudú finančné životaschopné, ambiciózne obce nebudú mať inú možnosť ako stiahnuť svoj majetok z integrovaných a regionálnych systémov vodární a kanalizácií a svoju prevádzku a údržbu zabezpečovať samostatne. Napriek popularite tohto variantu nie je celkom zrejmá jeho dlhodobá životaschopnosť. Navyše môže vážne ohroziť implementovanie vládnej stratégie pre štátne vodné zdroje tým, že bude podporovať pokračujúci rozpad bývalých regionálnych firiem. Tento trend, ak bude naďalej pokračovať, spôsobí problémy v riadení a stratu konzistentnosti, čím tiež zablokuje tak dôležitú solidaritu medzi jednotlivými geografickými podsektormi s rozdielnymi nákladmi na poskytovanie vodohospodárskych a kanalizačných služieb.

3.	Jedným z kľúčových faktorov transformačného procesu sa javí úmysel vlády znižovať rozsah financovania v sektore životného prostredia. Bez ohľadu na iné požiadavky na obmedzené štátne zdroje by si vláda mala uvedomiť dôležitosť svojej zodpovednosti v tomto sektore, t. z. pokračovať v poskytovaní štátneho financovania pre príslušné prioritné projekty, a takisto sa usilovať o zjednodušenie získavania výhodných úverov od medzinárodných finančných inštitúcií. Služby komerčných bánk by sa mali využívať iba v „krajnom prípade“. Takisto by malo byť zrejmé, že v budúcnosti budú zodpovednosť za súlad so smernicami Európskej Komisie niesť členské štáty.

Finančná dostupnosť 

4.	Medzi lokalitami a regiónmi, ako aj medzi vidiekom a mestom, sú značné rozdiely pokiaľ ide o náklady potrebné na poskytovanie služieb spojených s vodným hospodárstvom a čistením odpadových vôd. Adekvátna národná politika stanovovania sadzieb musí zabezpečiť nielen transparentnosť metód pre stanovovanie taríf, ale aj solidaritu medzi prosperujúcimi a menej prosperujúcimi oblasťami, aby sa zabezpečil všeobecný a rovnaký prístup k službám v oblasti vodného hospodárstva a kanalizácie. Takýto prístup si vyžaduje hodnotenie dostupnosti navrhovaných investícií v sektore, prinajmenšom na regionálnej úrovni.

5.	Ministerstvo financií v súčasnosti stanovuje maximálnu úroveň sadzieb fakturovaných domácnostiam za dodávky vody a spracovanie odpadových vôd. Jednotlivé podniky v oblasti vodného hospodárstva nesmú tento strop prekročiť, ale môžu stanoviť odlišné sadzby pre rôzne zákaznícke skupiny. Doterajšia prax spočívala v nadmernej návratnosti nákladov od veľkoodberateľov a podúrovňovej návratnosti od domácností. Dokonca i keď sa sadzby v posledných rokoch zvyšovali, dostupné informácie naznačujú, že súčasná priemerná úroveň sadzieb je výrazne pod súčasnou úrovňou prevádzkových nákladov (odhadovaný rozdiel dosahuje 35-40%, bez započítania nákladov na obnovu/rozširovanie podnikov).

6.	Navyše, podľa dostupných finančných analýz, všetky projekty ISPA vyžadujú podstatné zvýšenie sadzieb (v niektorých prípadoch až do 300%). Makroekonomické ukazovatele naznačujú, že súčasný tlak na sadzby je už relatívne silný (v roku 2001 sa obrat v sektore pre vodné hospodárstvo a kanalizáciu blížil k 1% HDP), avšak sociálna a politická realizovateľnosť efektívneho zvyšovania sadzieb v krátkodobom a dlhodobom horizonte sa javí ako neistá.

7.	Návrh pre budúci regulačný režim pre sektor vodného hospodárstva a kanalizácie už existuje, je však veľmi dôležité, aby bol skutočne nezávislý a primerane financovaný. Takýto regulačný režim musí mať taktiež prístup k adekvátnym nástrojom, napríklad aktualizovanému hodnoteniu a vyhodnocovaniu trhu vo vodohospodárskom a kanalizačnom sektore. Takéto vyhodnocovanie by poskytovalo príslušným inštitúciám v sektore prvky dôležité pre určovanie využitia verejno-súkromných partnerstiev spoločne s počtom pravdepodobných injekcií súkromného kapitálu.

Verejno-súkromné partnerstvo

8.	Hoci neexistujú dôkazy o tom, že by niektorý z týchto šiestich projektov v súčasnosti mal priamu účasť súkromného sektora (s výnimkou prevádzky majetku v Trenčíne), vláda Slovenskej republiky chce chápať súkromné investície do životného prostredia v budúcnosti ako spôsob zvyšovania dostupných finančných prostriedkov a znižovania závislosti financovania od pridrahých komerčných úverov, avšak v tomto smere potrebuje strategické poradenstvo.

9.	Hoci Národná stratégia pre životné prostredie v rámci programu ISPA udala jasné indikátory úrovne štátneho financovania projektov ISPA, prijaté žiadosti o projekty v rámci programu ISPA zatiaľ túto úroveň neodzrkadľujú. Je dôležité, aby sa vytvorila jasná stratégia financovania pre navrhované akciové spoločnosti, ktoré vznikajú v rámci transformačného procesu, aby mohli vlastniť výrobný majetok vrátane adekvátnej štátnej podpory, maximalizácie výhodnejších typov financovania zo strany medzinárodných finančných inštitúcií (zatiaľ nezahrnutých do žiadnych environmentálnych projektov ISPA), náležitého stanovovania sadzieb a využívania pôžičiek z komerčných bánk len „v krajnom prípade”.

10.	Všetky environmentálne projekty navrhované na financovanie v rámci programu ISPA musia byť vyberané a prehodnotené Vládou Slovenskej republiky na základe rovnakých hospodárskych a iných kritérií, aké sa používajú pri výbere a evaluácii všetkých vládnych kapitálových výdavkov. Tieto kritériá by mali obsahovať finančné a ekonomické metódy a techniky používané na hodnotenie životaschopnosti a finančnej dostupnosti projektov, ako aj oficiálne prognózy nevyhnutných ekonomických parametrov.

Nitra

11.	Vlastníctvo čistiarne odpadových vôd v Nitre (avšak nie iného majetku podnikov v oblasti vodného hospodárstva a kanalizácie v Nitre) bolo prevedené zo štátneho podniku ZsVaK na mesto Nitra. Podľa finančného memoranda pre tento projekt je konečným príjemcom  ZsVAK, avšak je potrebné, aby bolo toto finančné memorandum upravené. Spoločnosť ZsVAK š. p. nedávno uzavrela dohodu s mestom a bude naďalej zodpovedná za prevádzkovanie čističky odpadových vôd. V tomto kontexte odporúčame, aby bolo finančné memorandum doplnené a aby bolo mesto Nitra uvedené ako príjemca, za podmienok, že budú taktiež splnené nasledujúce podmienky: (i) Mesto, ako vlastník majetku, bude rokovať o zmluvných podmienkach s ktorýmkoľvek prevádzkovateľom určeným riadiť a spravovať ČOV s cieľom zabezpečiť, aby všetky finančné náklady, relevantný ekonomický nájom a akékoľvek iné náklady súvisiace s vlastníctvom boli pokryté zo sumy nájomného, ktoré zaplatí prevádzkovateľ a aby takýto prevádzkovateľ bol naopak schopný získať návratnosť týchto a všetkých iných prevádzkových nákladov prostredníctvom sadzby za poskytnutú službu. (ii) Aspoň dovtedy, pokým sadzba za čistenie odpadových vôd dosiahne úroveň určenú vo finančnej analýze pripojenej k žiadosti ISPA, mesto Nitra by sa malo zaviazať k prijatiu vhodných plánovacích opatrení, aby sa časť prostriedkov dostupných prostredníctvom fondu bývania vyhradila na pokrytie nákladov na poplatky spojené s úrokom a úverom počas obdobia výstavby a na dotovanie prevádzkových nákladov čističky odpadových vôd počas niekoľkých rokov. Ak nie je možné dohodnúť tieto podmienky, alternatívnym návrhom na znižovanie tlaku na financie mesta je zvýšenie štátneho príspevku pre projekt (ktorý v súčasnosti predstavuje 12.5%) na 25% ako je tomu v prípade podobných projektov.

Trenčín

12.	V prípade Trenčína bol tím konzultantov informovaný, že výber licencie na súkromnú prevádzku uskutočnila „komisia Oddelenia správy a prevodu štátneho majetku Slovenskej republiky zo zoznamu žiadateľov“. Dokumentácia o tomto prípade ukázala prevádzkový status vychádzajúci z privatizácie prevádzkového majetku, pričom TVS bola zrejme jediným záujemcom o kúpu.

13.	Zmluva medzi spoločnosťami TVK a TVS dáva spoločnosti TVS 20-ročnú exkluzivitu na prevádzku a sprevádza ju úver TVS vo výške až 1 milión EUR. Táto zmluva si vyžaduje úzku spoluprácu medzi zmluvnými stranami v oblasti rozsiahlych opráv a nových investícií, a samotný úver ako aj hlavná časť nájomného zo strany TVS voči TVK sú vyčlenené na pokrytie takýchto nákladov. Zmluva umožňuje spoločnosti TVS zahrnúť ziskovú maržu vo výške 15 % na základe svojich prevádzkových nákladov, pričom tieto – spolu s nájomným – budú pokryté konkrétnou sadzbou. Keďže na prevádzkové náklady je možné uplatniť plnú ročnú infláciu, TVS nemá dôvod zvyšovať svoju prevádzkovú efektivitu. Umožnenie návratnosti na základe 15%-nej ziskovej marže na neregulované prevádzkové náklady môže umožniť spoločnosti TVS dosiahnuť nenáležitý zisk a istotne nie je v najlepšom záujme spotrebiteľa..

14.	Taktiež je potrebné uviesť, že zmluva medzi spoločnosťami TVK a TVS sa týka prenájmu a prevádzky v spojení s financovaním. Ide o program založený na princípe verejno-súkromného partnerstva, ktorý kombinuje prvky prenájmu a koncesie, a ktorý je veľmi rozšírený. Považuje sa za najvhodnejší v prípadoch, keď existuje priestor na výrazné zvýšenie prevádzkovej efektivity pri veľmi obmedzenej potrebe alebo priestore pre nové investície. Inými slovami, tento program nie je ideálny pre žiadny z týchto šiestich projektov. Odporúčame preto, aby spoločnosť TVK, ako konečný príjemca opätovne prerokoval zmluvu so spoločnosťou TVS za účelom zredukovania súčasných výhod na strane TVS, ktoré môžu spôsobiť také zvýšenie ziskov, že tieto by mohli byť považované za nenáležité. V blízkej budúcnosti by preto malo dôjsť k vyžiadaniu súhlasu a minimálne záväzku zo strany TVK v tejto otázke.

Martin

15.	Ako už bolo uvedené, ďalšie mimoriadne prevody majetku na mestá resp. obce by mohli vážne ohroziť implementáciu vládnej národnej stratégie pre vodné zdroje, a to ďalším podporovaním už pokračujúceho rozpadu bývalých regionálnych spoločností. Ak by tento trend pokračoval, viedol by k problémom v riadení, k nedostatku konzistentnosti a prekážkam v uplatňovaní nevyhnutnej solidarity medzi rôznymi geografickými podsektormi s rôznymi nákladmi na poskytovanie služieb vo vodohospodárskom a kanalizačnom sektore. V tomto všeobecnom kontexte a pri zvažovaní martinského projektu, je potrebné, aby boli zdroje ISPA použité na posilnenie SeVaK (Severoslovenské vodárne a kanalizácie – jedna z budúcich šiestich regionálnych akciových spoločností) a nie iba na jednu z pobočiek tejto spoločnosti. Okrem toho súčasný konečný príjemca zadefinovaný vo finančnom memorande nemá žiadny majetok a doposiaľ nepôsobil ako firma. Odporúčame, aby bol konečný príjemca vo finančnom memorande zmenený a táto úloha by mala byť prisúdená súčasnej spoločnosti SeVaK. Avšak vo výhľade posilnenia SeVaK ako prekurzora jednej z nových regionálnych spoločností, by mohlo byť zaujímavé najskôr vyhodnotiť priority martinského projektu v kontexte všeobecnejšieho rámca rozvoja spoločnosti SeVaK.

Výber projektov v rámci programu ISPA, stratégie a priority

16.	Ako reakcia na rôzne situácie, s ktorými sa konzultačný tím stretol boli navrhnuté odporúčania podľa priorít. Tieto odporúčania sa vzťahujú na konkrétne oblasti rizík súvisiace s ochranou európskych investícií, ako aj na potrebu verejno-súkromných partnerstiev a strategické poradenstvo. Navyše, tak ako bolo povedané aj počas prezentácie 8. marca, z prehodnotenia súčasnej situácie vyplýva potreba opätovne sa zaoberať stratégiou investícií do životného prostredia a aktualizovať jej priority.

Súčasná stratégia ISPA stanovuje širokospektrálne pokyny pre určovanie priorít v investíciách do oblasti spracovania odpadových vôd, avšak neuvádza v tomto smere žiadne ďalšie podrobnosti. Navyše, určovaniu priorít pre budúce projekty spracovania odpadových vôd v rámci programu ISPA by prospelo, keby sa do úvahy brali požiadavky Rámcovej smernice o vode, a to nielen vo všeobecnosti, ale aj v špecifických prípadoch v súvislosti s plne integrovaným riadením vodného hospodárstva vrátane využívania vodných tokov.