Informácia o priebehu a výsledkoch zasadnutia Európskej rady v Barcelone v dňoch 15. - 16. marca 2002

V dňoch 15. - 16. marca 2002 sa v Barcelone (Španielske kráľovstvo) uskutočnilo pravidelné zasadnutie Európskej rady (ER). Summit sa venoval otázkam implementácie Lisabonského procesu a záväzkom Európskej rady v oblasti aktivít týkajúcich sa reformy ER a sektorálnych rád EÚ po rozšírení EÚ, ako aj vonkajších vzťahov.

PRIEBEH ZASADNUTIA EURÓPSKEJ RADY

Po prvýkrát v histórii summitov ER boli na rokovania prizvané aj kandidátske krajiny. Členmi delegácie Slovenskej republiky, ktorú viedol predseda vlády SR M. Dzurinda, boli minister zahraničných vecí SR E. Kukan, minister financií SR F. Hajnovič a štátny tajomník MZV SR a hlavný vyjednávač SR pre vstup do EÚ J. Figeľ. 

Účasť kandidátskych krajín na summite je konštatovaná v záveroch na str. 2, bod 2.: “Predstavitelia štátov alebo vlád, ministri zahraničných vecí a ministri financií sa stretli spolu so svojimi partnermi z trinástich kandidátskych krajín, aby diskutovali o Lisabonskej stratégii a jej implementácii”. Európska rada v tejto súvislosti zdôraznila, že Lisabonská stratégia predstavuje pre kandidátske krajiny nielen stimuláciu v prijímaní a plnení ekonomických, sociálnych a environmentálnych cieľov, ale je súčasne procesom, z ktorého sa môžu učiť obidve strany. Úradujúci predseda Európskej rady, španielsky predseda vlády J. M. Aznar, na záverečnej tlačovej konferencii k záverom summitu označil účasť kandidátskych krajín za symbol ich integrácie do EÚ.

Dňa 15. marca 2002 prebiehali tri separátne rokovania - hláv štátov/predsedov vlád, ministrov Rady pre všeobecné záležitosti (GAC) a ministrov financií (ECOFIN). 

Predmetom diskusie predsedov vlád bolo zhodnotiť dosiahnutý pokrok v plnení cieľov Lisabonskej stratégie, zdôrazniť pozitívne výsledky a slabé miesta a stanoviť priority pre nasledujúce obdobie. Predseda vlády Španielska J. M. Aznar vyzval zástupcov kandidátskych krajín, aby sa vo svojich vystúpeniach stručne vyjadrili k lisabonskému procesu a aby krátko zhodnotili, v čom vidia prínos Lisabonskej stratégie. Hlavy štátov/predsedovia vlád poukázali na dynamickú rovnováhu medzi troma vzájomne sa podporujúcimi oblasťami - ekonomický rast, sociálna kohézia a životné prostredie. Je potrebné, aby sa problémy spojené so zachovaním rovnováhy nielen vymenúvali, ale aj skutočne riešili. Zástupcovia kandidátskych krajín vo svojich vystúpeniach ocenili, že boli prizvaní rokovať o tak dôležitej agende, akou je Lisabonská stratégia. Aj kandidátske krajiny majú záujem podporiť trvaloudržateľný rozvoj, a realizovať opatrenia s tým súvisiace (liberalizácia trhov s energiou, zlepšenie kvality života, rozvoj informačnej spoločnosti, aktívna politika zamestnanosti, ochrana životného prostredia, posilnenie sociálnej kohézie, nárast konkurencieschopnosti, atď.). Krajiny usilujúce o vstup do EÚ zdôraznili potrebu rýchleho rozšírenia EÚ, ktoré dá dôležitý impulz lisabonskému procesu. Uviedli, že sú pripravené stať sa súčasťou konkurencieschopnej a dynamickej ekonomiky založenej na vedomostiach, s väčšou sociálnou súdržnosťou a s vyššou mierou zamestnanosti.  

Slovenská republika, ako povedal vo svojom vystúpení predseda vlády SR M. Dzurinda, považuje za hlavné výzvy lisabonského procesu hospodársky rast, sociálnu kohéziu, ochranu životného prostredia, a rovnováhu medzi nimi. Za dôležité nástroje Lisabonskej stratégie označil opatrenia na zlepšenie kvality života a rozvoj informačnej spoločnosti. Slovenská republika prijala množstvo konkrétnych opatrení v smere posilnenia sociálnej dimenzie celého procesu a v smere ďalšieho rozvoja informačnej spoločnosti. Dosiahnutie stanoveného cieľa v rámci stratégie, vynaložiť minimálne 3% HDP na rozvoj vedy a výskumu, považuje za realistické zo strednodobého hľadiska. Predseda vlády ďalej zdôraznil, že konkrétne kroky na zvyšovanie zamestnanosti sa premietli aj do Národného akčného plánu zamestnanosti SR na roky 2002 - 2003, ktorý je vypracovaný podľa zásad Európskej stratégie zamestnanosti.

Ministri zahraničných vecí sa venovali otázkam trvaloudržateľného rozvoja a životnému prostrediu, konkrétne IV. Ministerskej konferencii WTO v Doha (9. - 14. novembra 2002), Medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja v Monterrey v Mexiku (18. - 22. marca 2002) a príprave Svetového summitu o trvaloudržateľnom rozvoji v Johanesburgu (2. - 11. septembra 2002). Kandidátske krajiny na úrovni ministrov zahraničných vecí prezentovali svoje stanoviská k rozvojovej pomoci, k ratifikácii Kjótskeho protokolu a iným otázkam externej dimenzie Lisabonskej stratégie. 

Minister zahraničných vecí E. Kukan vo svojom vystúpení zdôraznil, že Slovenská republika sa aktívne podieľa na procese odstraňovania prekážok svetového obchodu, pretože tradične uplatňuje otvorený a liberálny obchodný režim. Za kľúčové považujeme ochranu životného prostredia a jednou z najdôležitejších priorít je ratifikácia Kjótskeho protokolu. V kontexte začleňovania sa do euroatlantických štruktúr Slovenská republika poskytuje pomoc rozvojovým krajinám. V roku 2000 poskytla oficiálnu rozvojovú pomoc vo výške 0,03% HNP. Cieľom je zvýšiť pomoc na úroveň 0,125% HNP tradičných donorských krajín.   

Ministri financií kandidátskych krajín v rámci ECOFIN-u predstavili svoje stanoviská k niektorým aspektom ekonomických reforiem, sociálnej kohézie, reformy vzdelávania a trvaloudržateľného rozvoja, ktoré tvoria piliere lisabonského procesu. 

ZÁVERY ZASADNUTIA EURÓPSKEJ RADY 

Časť I.

Pakt stability a rastu

Kľúčovým aspektom Paktu stability a rastu (Stability and Growth Pact) je koordinácia hospodárskych a finančných politík členských štátov EÚ. V tejto súvislosti J. M. Aznar na tlačovej konferencii zdôraznil nezvratnosť procesu ekonomických a sociálnych reforiem a vzájomnú konvergenciu medzi jednotlivými členskými štátmi. Konštatoval priebežnosť implementácie ekonomických reforiem v členských štátoch a nevyhnutnosť ďalšieho zbližovania ekonomík členských štátov v nadväznosti na plnohodnotné fungovanie Hospodárskej a menovej únie. V tomto smere Európska rada potvrdila platnosť opatrení, ktoré zabraňujú zvýšeniu verejného deficitu nad 3% HDP. Európska rada konštatovala, že Eurozóna je monetárna únia založená na nezávislej monetárnej politike a decentralizovaných, avšak koordinovaných fiskálnych politikách. Európska rada preto vyzvala na ďalšie zdokonaľovanie a harmonizáciu metodologických prístupov pri určovaní štatistických indikátorov Eurozóny a posilnenie existujúcich koordinačných mechanizmov fiskálnej politiky v rámci Euroskupiny; Komisia by v tomto smere mala poskytnúť výstup na jarný summit v r. 2003.

Trvaloudržateľný rozvoj

Vo svetle nastávajúcej medzinárodnej konferencie v Monterrey o financovaní rozvoja Európska rada sa dohodla, že EÚ do r. 2006 zvýši svoju oficiálnu rozvojovú pomoc (official development assistance - ODA) na 0,39% z HDP. (Pozn. Monterreyská konferencia vyzýva rozvinuté krajiny alokovať 0,7% HDP na ODA pre rozvojové krajiny; v súčasnosti prekračujú túto úroveň len 4 členské krajiny - Holandsko, Dánsko, Luxembursko a Švédsko; ČK, ktoré sú pod úrovňou 0,33% by mali dosiahnuť túto hranicu do r. 2006, čím by priemer EÚ dosiahol želanú úroveň 0,39%)

Európska rada zdôraznila neodmysliteľné prepojenie ekonomického, sociálneho a environmentálneho rozvoja, ktorému sa musí venovať rovnako náležitá pozornosť. V tomto kontexte Európska rada víta rozhodnutie členských štátov ratifikovať Kjótsky protokol v mene Európskeho spoločenstva tak, aby mohol vstúpiť do platnosti pred začatím svetového summitu v Johanesburgu v septembri 2002. Toto rozhodnutie zaväzuje členské štáty vykonať národné ratifikácie do júna 2002. 

Európska rada na základe komunikácie Komisie ,,Ku globálnemu partnerstvu pre trvaloudržateľný rozvoj” a záverov zo zasadnutia Rady EÚ pre životné prostredie zo 4. 3. 2002 vypracuje spoločnú pozíciu EÚ na svetový summit v Johanesburgu.

Vnútorný trh

Európska rada vyzvala členské štáty, aby urýchlili implementáciu Európskej charty pre malé a stredné podniky. Vzala tiež na vedomie zámer Európskej komisie predložiť tzv. zelenú knihu o podnikaní (green paper on enterpreneurship) do jarného zasadnutie Európskej rady v roku 2003.

Európska rada stanovila, že najneskôr v r. 2003 všetky štáty EÚ 100% transponujú a implementujú všetky smernice vnútorného trhu. Napriek určitému pokroku, doterajší limit stanovený Štokholmským summitom v marci 2001 - 98,5% spĺňa iba 7 členských štátov EÚ. Európska rada vyzvala členské štáty EÚ, aby najneskôr do jarného summitu v r. 2003 implementovali tie smernice upravujúce fungovanie vnútorného trhu, s ktorých implementáciou sú pozadu o 2 roky. 

Európska rada ďalej vyzvala členské štáty zredukovať do r. 2003 celkovú úroveň poskytovanej štátnej pomoci vo vzťahu k HDP a presmerovať jej poskytovanie do horizontálnych cieľov spoločného záujmu, vrátane hospodárskej a sociálnej kohézie a oblastí  zlyhávania vnútorného trhu. V tejto súvislosti Európska rada zdôraznila, že menšia a lepšie orientovaná štátna pomoc je esenciálnou súčasťou efektívnej ochrany  hospodárskej súťaže. 

Európska rada vyzvala na čo najskoršie prijatie legislatívneho balíčka upravujúceho verejné obstarávanie. 

Posilnenie sociálnej súdržnosti: Sociálna agenda

Európsky sociálny model je založený na dobrej ekonomickej výkonnosti, vysokej úrovni sociálnej ochrany, vzdelávania a sociálneho dialógu. Sociálna agenda prijatá v Nice je dôležitým prostriedkom pre posilnenie Európskeho sociálneho modelu. Ciele Lisabonu je možné dosiahnuť len vyváženým úsilím na ekonomickom a sociálnom fronte. Európska rada vyzýva sociálnych partnerov hľadať cesty lepšieho riadenia podnikovej reštrukturalizácie prostredníctvom dialógu a prevencie. Tiež vyzýva Radu, aby sa prioritne zaoberala pripravenou komunikáciou Európskej komisie o Komunitnej stratégii ochrany a bezpečnosti zdravia pri práci. Európska rada podčiarkuje dôležitosť boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Vyzýva členské štáty, aby si v Národných akčných plánoch stanovili ciele pre podstatné zredukovanie počtu ľudí ohrozených chudobou a sociálnym vylúčením do roku 2010. S cieľom vyrovnať sa s dôsledkami starnutia populácie treba urýchliť reformu dôchodkových systémov. Spoločná správa Európskej komisie a Rady o dôchodkoch má byť predložená na zasadnutí Európskej rady v roku 2003.

Európska rada identifikovala tri široké oblasti vyžadujúce podporu vzhľadom na kľúčovú úlohu v plnení dlhodobých cieľov EÚ. 

Aktívna politika smerom k plnej zamestnanosti: viac práce lepšej kvality

Plná zamestnanosť v EÚ je jadrom Lisabonskej stratégie. Európska rada víta konanie sociálnych partnerov, že prijali spoločný rámcový akčný program pre celoživotný rozvoj schopností a kvalifikácií. Nabáda sociálnych partnerov pre tvorbu vlastných stratégií v rôznych teritoriálnych (EÚ, národná, regionálna, miestna) a sektorových oblastiach s cieľom podporiť zámery Lisabonskej stratégie.

Posilnená stratégia zamestnanosti

Summit rozhodol o posilnení 5-ročnej Európskej stratégie zamestnanosti prijatej v Luxemburgu. Nová - posilnená stratégia musí byť zjednodušená o počet zásad (guidelines), musí byť v súlade s 10-ročnou Lisabonskou stratégiou, vrátane evaluácie v polovici jej plnenia v r. 2006, musí posilniť účasť sociálnych partnerov na implementácii a monitorovaní uplatňovania princípov zamestnanosti.

Členské štáty na zasadnutí konštatovali, že plná zamestnanosť žien si vyžaduje komplementárne zabezpečenie starostlivosti o deti v predškolských zariadeniach. Členské štáty sa v tejto súvislosti zaviazali odstrániť demotivačné prvky pre prácu žien poskytnutím lepších podmienok pre starostlivosť detí; do r. 2010 by členské štáty mali postupne zabezpečiť 90%-nú starostlivosť detí od 3 rokov do povinného školského veku a 33% starostlivosť vo forme jaslí pre deti mladšie ako 3 roky.

Európska rada zdôraznila potrebu zredukovať všetky stimuly podporujúce predčasný odchod do dôchodku. Je potrebné zvýšiť príležitosti pre ekonomickú participáciu starších pracovníkov, napr. prostredníctvom flexibilných a graduálnych dôchodkových schém a skutočného prístupu k celoživotnému vzdelávaniu. Do r. 2010 je potrebné progresívne zvýšiť o 5 rokov priemerný reálny vek EÚ odchodu do dôchodku (z 58 rokov na 63 rokov). Pokrok v tejto oblasti bude monitorovaný pravidelne pred každým jarným summitom.
Podpora zručností a mobility v EÚ 

Európska rada uvítala Akčný plán Komisie na odstránenie bariér v rámci Európskych trhov práce do r. 2005 a vyzvala Radu EÚ prijať nevyhnutné opatrenia na implementáciu navrhovaných opatrení. Prioritne by sa mali sústrediť na: 
•	v súlade s Akčným plánom prijatým v Nice v decembri 2000 uviesť do praxe legislatívne opatrenia na podporu skutočnej mobility v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácie;
•	znížiť regulatívne a administratívne prekážky pre uznávanie odborných kvalifikácií ako aj ostatných bariér súvisiacich s problémami uznávania formálnych kvalifikácií a neformálneho vzdelávania;
•	zabezpečiť, aby všetci občania mali možnosť získať základné kvalifikácie najmä v oblasti informačných a komunikačných technológií, zvláštny dôraz treba klásť na také skupiny ako sú nezamestnané ženy (do r. 2007 pri podiele 20% každý rok); Európska rada vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi pripravila vhodný školiaci program;
•	zvýšiť transferabilitu práv sociálneho zabezpečenia, vrátane dôchodkov, v rámci celej EÚ. V tomto kontexte Európska rada žiada o neodkladný postup prác v reforme Nariadenia EEC č. 1408/71 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia tak, aby nové nariadenie mohlo byť prijaté do konca r. 2003.

Európska rada rozhodla, že Európska karta zdravotného poistenia nahradí súčasné papierové formuláre potrebné pre poskytnutie zdravotnej starostlivosti v inom členskom štáte. Komisia k tomu spracuje návrh do jarného zasadania Európskej rady v roku 2003. V úzkej spolupráci s členskými štátmi bude zriadená informačná webová stránka o pracovných príležitostiach v EÚ, tzv. “One-stop European Job Mobility Information Web Site” s plnou operabilitou do konca roka 2003.

Finančné služby

Európska rada zdôraznila nevyhnutnosť komunitarizovať finančné trhy EÚ a vytvoriť efektívny Európsky finančný trh najneskôr v r. 2005 v záujme posilnenia jeho konkurencieschopnosti a efektívnosti v rámci globálneho fungovania finančných trhov. Zbližovanie finančných trhov je aj nevyhnutnosťou, ktorú si vyžiadalo zavedenie Eura. Európska rada uvítala dohodu o návrhoch Lamfalussyho správy a vyzvala na ich urýchlenú plnú implementáciu. Opätovne potvrdila záväzok implementovať Akčný plán finančných služieb a dosiahnuť plne integrované finančné trhy do roku 2003 (pre rizikový kapitál) a do roku 2005 (pre finančné služby). Vyzvala Radu a Európsky parlament, aby do konca roka 2002 prijali tzv. balíček 7 smerníc upravujúcich postupné vytvorenie trhu finančných služieb EÚ, ktorých plná implementácia by mala byť zaručená v roku 2004. 

Liberalizácia trhu s energiou

Na summite došlo k dohode členských štátov EÚ, vrátane Francúzska, otvoriť v roku 2004 trh s energiou (plyn a elektrická energia) pre podnikateľské subjekty, bez ohľadu na ich veľkosť. Takto by malo dôjsť k liberalizácii trhu s energiou v rozmedzí od 60% - 70% z celkového trhu. 

V tejto súvislosti vyzvala Európska rada Radu EÚ a Európsky parlament prijať v čo najkratšom termíne, najneskôr však do konca r. 2002, návrh právnych aktov umožňujúcich záverečné štádium otvorenia trhu s plynom a elektrickou energiou. Uvedené návrhy by mali zohľadňovať: 
•	možnosť výberu dodávateľa elektriny a plynu pre všetkých odberateľov okrem domácností (non-household consumers) do roku  2004 (to znamená povinné otvorenie trhu na cca. 60%); 
•	pred konaním jarného summitu Európskej rady v roku 2003 prijať rozhodnutie o ďalšom postupe pri otváraní trhu pre domácností berúc do úvahy definíciu povinnosti poskytovania služby vo verejnom záujme, bezpečnosť zásobovania energiou, osobitné postavenie odľahlých oblastí resp. oblastí s nízkou hustotou osídlenia a najmä najviac zraniteľných skupín obyvateľstva; 
•	oddelenie prenosu a distribúcie od výroby a dodávky energie; 
•	nediskriminačný prístup pre odberateľov a výrobcov do sietí na základe transparentných a verejne publikovaných poplatkov;
•	vytvorenie inštitúcie s regulačnými právomocami v každom členskom štáte v rámci primeraného regulačného rámca s cieľom zabezpečiť najmä efektívnu kontrolu podmienok určovania poplatkov za prenos a distribúciu; 

Najneskôr do konca r. 2002 Rada EÚ musí prijať dohodu o systéme stanovovania poplatkov pre cezhraničné obchody s elektrinou vrátane spôsobu prideľovania kapacít prepojovacích vedení na základe princípov nediskriminácie, transparentnosti a jednoduchosti. Do konca roku 2002 má byť schválená revízia Príručky a súvisiacich finančných pravidiel pre transeurópske energetické siete (TEN). Na summite došlo k dohode o prepojení energetických sietí členských štátov vo výške 10% produkčnej kapacity plánovanej na r. 2005. Európska rada vyzvala Komisiu vypracovať správu o bezpečnosti dodávateľov vychádzajúcu z výsledkov debaty o Zelenej knihe Komisie o bezpečnosti dodávateľov energie vo svetle budúceho summitu v Seville v júni 2002. Globálne zhodnotenie účinnosti Európskeho vnútorného trhu pre energiu bude zhodnotené na jarnom summite v roku 2006, a to najmä  z hľadiska stupňa transpozície regulačného rámca a jeho vzťahu k ochrane spotrebiteľov, investícií do infraštruktúry, ochrany hospodárskej súťaži, prepojeniu jednotlivých trhov a pod.

Doprava a telekomunikácie

Európska rada uvítala pokrok v otázke satelitného navigačného systému Galileo a požiadala najbližšiu Radu EÚ pre dopravu a telekomunikácie (25.-26. 3. 2002 v Bruseli), aby prijala nevyhnutné rozhodnutia ohľadom financovania a začatia projektu GALILEO a založenia spoločného podniku v spolupráci s Európskou agentúrou pre vesmír (European Space Agency).

Summit zdôraznil dôležitosť vstupu Spoločenstva do EUROCONTROL-u, a žiada do konca roka 2002 pokračovať v práci na balíčku návrhov Komisie tak, aby Spoločný letecký priestor mohol fungovať v roku 2004. Rámcové nariadenie o Jednotnom nebi by malo byť prijaté v roku 2002. 

Európska rada vyzvala Radu a Európsky parlament, aby najneskôr do konca r. 2002 prijali revíziu Pravidiel a súvisiace finančné pravidlá o transeurópskych dopravných sieťach (TEN), vrátane nových prioritných projektov identifikovaných Komisiou s cieľom zlepšenia dopravných podmienok s vysokou úrovňou bezpečnosti v celej Európe. Žiada prijať najneskôr v decembri 2002 predložené návrhy o službách v prístavoch a zmluvách vo verejnom záujme (liberalizácia verejnej dopravy).

V oblasti telekomunikácií prijatie telekomunikačného balíčka znamená, že tie isté pravidlá sa budú aplikovať pre všetky konvergujúce technológie, vytvárajúce viac hospodárskej súťaže a ich vyššiu úroveň. Členské štáty boli vyzvané, aby zaistili plnú implementáciu nového telekomunikačného regulačného balíčka do mája 2003. Predpokladá sa prijatie Smernice o ochrane dát bez zbytočného odkladu. Kľúčový pokrok bol dosiahnutý prijatím dohody o rozvoji superrýchleho dátového prenosu optickými káblami do r. 2005 (broadband networks) a rozvoji internetového protokolu Ipv6. Európska rada potvrdila zámer rozšíriť eEurope akčný plán do roku 2005 (namiesto r. 2002), ktorý by inter alia pokrýval eGovernment, eLearning, eHealth a eBusiness. Akčný plán eEurope 2005 by mala Komisia pripraviť do summitu v Seville. Členské štáty by mali zaistiť do konca roka 2003 pomer počítačov pripojených na internet v rámci EÚ pre 15 žiakov. 

Konkurencieschopná ekonomika založená na vedomostiach 

Európska rada odsúhlasila zvýšenie podielu výdavkov na vedu a výskum v EÚ vo výške 3% z HDP do r. 2010; 2/3 uvedených investícií by mali pochádzať zo súkromného sektora. Opätovne potvrdila význam Komunitárneho patentu a vyzvala Radu, aby dosiahla politickú zhodu na jeho zavedení do máji 2002. 

Európska rada opätovne vyzvala Radu a Európsky parlament, aby prijali 6. Rámcový program do júna 2002, a Radu, aby prijala rezolúciu o celoživotnom vzdelávaní pred zasadnutím Európskej rady v Seville v júni 2002, berúc do úvahy Európsku zamestnaneckú stratégiu. Na summite bol schválený Pracovný program navrhnutý ministrami pre vzdelávanie na dosiahnutie cieľov Európskych vzdelávacích a výchovných systémov do roku 2010. Na jarnom summite v roku 2004 má byť prezentovaná správa o pokroku v tejto oblasti. 

V oblasti biotechnológií majú Komisia a Rada navrhnúť opatrenia s časovým harmonogramom na lepšie využívanie biotechnológií podnikateľskými subjektami v praxi. Pritom je nevyhnutné mať na zreteli všetky etické a sociálne aspekty takéhoto vývoja. Európska komisia by mala na jarnom zasadnutí Európskej rady v r. 2003 informovať o pokroku v tejto oblasti. 

Zdokonalenie pracovných metód

Európska rada zaväzuje Radu EÚ a Komisiu položiť hlavný dôraz na realizáciu uskutočňovaných procesov; najmä na implementáciu a nie iba na vypracúvanie nových orientačných východísk a princípov. Z tohto hľadiska bude Európska rada na svojich jarných zasadnutiach revidovať, a pokiaľ to bude potrebné aj prispôsobovať ekonomické a zamestnanecké politiky EÚ. 

Časť II.

Budúcnosť EÚ

Európska rada podporila návrh J. Solanu o reforme summitov po rozšírení Únie v roku 2004. Zaviazala sa, že predsedovia vlád členských štátov nominujú svojho zástupcu do pracovnej skupiny, ktorá pripraví návrh správy o konkrétnych opatreniach na reformu Európskej rady. Správu prerokuje Rada pre všeobecné záležitosti vo formáte ministrov zahraničných vecí a definitívne o nej rozhodne júnový summit v Seville na záver španielskeho predsedníctva. Návrh predpokladá zrušenie polročných rotačných predsedníctiev EÚ. Reforma Európskej rady by mala prebiehať paralelne s činnosťou Konventu o budúcnosti EÚ.

Summit zobral na vedomie informáciu írskej vlády o zámere uskutočniť ratifikačné referendum o návrhu Zmluvy z Nice na jeseň 2002 a uistila ju o svojej podpore. Írska vláda mieni využiť čas do referenda na presadenie svojej iniciatívy - včleniť do Zmluvy z Nice protokol deklarujúci neúčasť neutrálneho Írska na vojenských operáciách v rámci Európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. O návrhu by sa malo rozhodnúť na summite v Seville. 

Medzinárodná politika

Hlavné zahraničnopolitické výsledky summitu: 

Blízky východ - Európska rada opätovne deklarovala, že konflikt na Blízkom východe nie je možné riešiť vojenskou cestou a vyjadrila plnú podporu poslednej rezolúcii OSN k Blízkemu východu (č. 1397). Deklarácia k Blízkemu východu prijatá na summite vyzýva obidve strany na okamžité zastavenie krviprelievania. Izrael a Palestína boli vyzvaní, aby spolupracovali pri obnovení negociácií o politickom riešení konfliktu.

Srbsko a Čierna hora - ,,Pätnástka” uvítala dohodu medzi Srbskom a Čiernou horou z dňa 14. 3. 2002 dosiahnutú v Belehrade o jednotnom ústavnom usporiadaní Srbska a Čiernej hory, ktorá prispieva k Stabilizačnému a asociačnému procesu  (Stabilisation and Association Process) v regióne. Účelom ústavnej dohody je  vytvorenie spoločného vnútorného trhu, vrátane spoločnej colnej a obchodnej politiky. Vyjadrila uznanie práci Vysokého predstaviteľa SZBP J. Solanu za prínos k riešeniu tejto otázky. 

EuroMed finančná spolupráca - Európska rada uvítala rozhodnutie Rady ECOFIN o návrhu zriadiť posilnenú EuroMed Investment Facility, v rámci EIB, doplnenú/posilnenú EuroMed partnerstvom a zastúpením EIB v regióne.

Severská dimenzia - je potrebné riešiť finančné a technické problémy, ktoré bránia implementácii záverov ER v Gteborgu o Environmentálnom partnerstve severskej dimenzie.

Ochranné opatrenia USA v oblasti ocele - podľa predstaviteľov EÚ sú porušením princípov WTO a namierené proti ďalšej liberalizácii svetového obchodu dohodnutom v Doha v Katare na IV. Ministerskej konferencii WTO.

Gibraltár - Európska rada zdôraznila záujem prijať rámcové nariadenie o Jednotnom európskom nebi, a preto uvítala rozhodnutie Veľkej Británie obnoviť bruselský proces o Gibraltári, iniciovaný v novembri 1984.

Západný Balkán - ostáva kľúčovým pre stabilitu a bezpečnosť Európy. Európska rada v tejto súvislosti zopakovala svoje záväzky zo summitu v Santa Maria de Feira v marci 2000, kedy po prvýkrát deklarovala, že všetky krajiny Stabilizačného a asocičného procesu sú potencionálnymi kandidátmi na členstvo v EÚ. 

FYROM - úloha EÚ je kľúčová v procese stabilizácie, zmierenia a rekonštrukcie v tejto oblasti. Ponúkla zodpovednosť, po voľbách a na požiadanie vlády, za operáciu realizovanej NATO, za predpokladu, že bude existovať stále usporiadanie EÚ - NATO (Berlín plus). 

Financovanie rozvoja - Európska rada uvítala rozhodnutie Rady ECOFIN o príspevku EÚ k Medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja (18. - 22. marca 2002, Monterrey, Mexiko). Podľa záverov Rady má celkový priemer oficiálnej rozvojovej pomoci za EÚ do roku 2006 dosiahnuť 0,39% HDP a jednotlivých členských štátov nemá byť menší ako 0,33% HDP. 

Európska rada sa zaoberala aj situáciou v Zimbabwe, Angole, Kongu a Nigérii - zo strany EÚ bol odsúdený spôsob, akým prebehli voľby v Zimbabwe.