MINISTERSTVO HOSPODÁRSTVA SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Správa o výsledkoch zahraničného obchodu za rok 2001 vrátane vyhodnotenia Komplexného programu podpory exportu

Bratislava 28. február 2002
1. Makroekonomické súvislosti vývoja zahraničného obchodu

Sumárny prehľad vývoja zahraničného obchodu SR roku 2001 v porovnaní s rokom 2000:

                                           2000                            2001                      zmena
          vývoz               548,5 mld. Sk               610,7 mld. Sk               + 11,3  %
          dovoz               590,3 mld. Sk               713,9 mld. Sk               + 20,9  %
          bilancia             -41,7 mld. Sk             - 103,2 mld. Sk               - 61,5 mld. Sk

	Za predpokladu vývoja rastu HDP a bežného účtu platobnej bilancie porovnateľného    s vývojom v období prvých troch štvrťrokov 2001 možno predikovať tieto záverečné makroekonomické ukazovatele roku 2001:

•	podiel deficitu zahraničného obchodu vo vzťahu k HDP	cca  10,7  %
•	podiel deficitu bežného účtu / HDP				cca    9,1  %
•	exportná výkonnosť (export/HDP)				cca   63,0 %
•	dovozná náročnosť (dovoz/HDP)				cca   74,0 %

Tieto štyri základné čísla nie sú dramatické (napr. v roku 1998 boli  výsledky  deficitných podielov na HDP len mierne horšie), dramaticky sa  však vysvetľuje absolútna hodnota deficitu, ktorá dosiahla z dlhodobého hľadiska svoje historické maximum. Reálnym nebezpečenstvom je však pretrvávajúca tendencia predstihu dynamiky dovozu pred dynamikou vývozu. Z analýz vyplýva, že útlm deficitnosti v rokoch 1999 až 2000 bol dosiahnutý opatreniami hospodárskej politiky, ktoré smerovali do oblasti obmedzenia domáceho dopytu a mali krátkodobú účinnosť. Túto negatívnu tendenciu možno dokumentovať aj klesajúcim pokrytím dovozu realizovaným vývozom, v súčasnosti na úrovni cca 85 %. Pokles takto chápanej efektívnosti zahraničného obchodu možno pozorovať od druhej polovice roku 2000. Čiastočne možno pokles odôvodniť zvýšeným investičným dovozom a konjunkturálnym poklesom vývozu motorových vozidiel, železooceliarskych výrobkov a rafinérskych produktov. Základným problémom dlhodobo nízkej efektívnosti zahraničného obchodu je však vysoká dovozná náročnosť priemyselnej  produkcie, ktorá v podmienkach vyššieho hospodárskeho rastu vyvoláva nárast deficitu zahraničného obchodu. Je to spojené s nedostatočnou - nekonkurenčnou ponukou domácej výroby, ktorá sa premieta do zvýšených dovozov nielen polotovarov, ale aj finálnych výrobkov.

Pretrvávanie a hĺbka deficitnosti zahranično-obchodných vzťahov ekonomiky Slovenska je dôsledkom miery disproporcií medzi výkonnosťou ekonomiky na jednej strane a jej exportnou výkonnosťou a dovoznou náročnosťou na strane druhej. Ekonomická výkonnosť (vyjadrená HDP na obyvateľa v USD) je trvalo nižšia než svetový priemer (podľa údajov UNCTAD v roku 2000 72,6 %), avšak exportná výkonnosť hospodárstva Slovenska je trvalo vyššia než svetový priemer: v roku 1993 150 % celosvetovej úrovne, v roku 1999 viac než 200 % a v roku 2000 viac než 215 %. Porovnateľné údaje o dovoznej náročnosti sú ešte vyššie.

	Analýzy dovoznej štruktúry v roku 2001 pritom jednoznačne potvrdzujú, že najdynamickejšou kategóriou dovozu boli dovozy investičného charakteru. Medziročne vzrástli o 31,9 % a ich podiel na dovoze celkom sa zvýšil o 1,7 percentuálneho bodu. Dovozy pre konečnú spotrebu vzrástli medziročne o 23,9 % a dovozy pre medzispotrebu o 16,2 %. 

Boli vykonané aj analýzy vývozno-dovozných výmenných relácií, ktoré sú vyjadrením reálnej kúpnej sily a konkurenčnej schopnosti na medzinárodnom trhu. Vyplýva z nich, že v porovnaní s rokom 2000 boli v roku 2001 dosiahnuté v priemere nižšie vývozné ceny. Týka sa to najmä nerastných produktov (rafinérske produkty), plastov a výrobkov z nich, dreva a drevených výrobkov, obuvi, základných kovov a z nich vyrobených predmetov a motorových vozidiel, v podstate najvýznamnejších vývozných komodít, resp. najvýznamnejších slovenských exportérov. V spojitosti s útlmom  ekonomického rastu v krajinách rozhodujúceho slovenského exportného záujmu (najmä EÚ a zvlášť Nemecko), ako aj s ohľadom na vnútorné štrukturálne problémy (stagnácia pridanej hodnoty v exportnej produkcii) možno označiť rok 2001 za útlmový z pohľadu veľkých exportérov. Potvrdzujú to tieto výsledky priebežných analýz:
•	desiati najväčší exportéri (36,6 % celkového exportu) zaznamenali v roku 2001  nárast exportu o 1,6 %, zostávajúci exportéri nárast o 17,8 %,
•	dvadsiati najväčší exportéri (43,0 % celkového exportu) zaznamenali nárast exportu o 4,8 %, zostávajúci exportéri o 16,8 %,
•	pokles exportnej dynamiky veľkých exportérov v porovnaní s ostatným priemerom predstavuje výpad v exporte cca 40 mld. Sk.

Do vývoja deficitu zahraničného obchodu SR každoročne značne zasahuje vývoj svetových cien ropy a zemného plynu. Rok 2001 bol pre slovenskú ekonomiku v tomto smere zhovievavý: hmotný objem dovozu ropy sa medziročne zvýšil o 1,4 %, pri súčasnom cenovom poklese o 10,5 %, hmotný objem dovozu zemného plynu medziročne poklesol        o 3,2 % a jeho dovozná cena vzrástla o 15,3 %. Z tohto dovozu ropy a zemného plynu nakoniec rezultovalo medziročné zvýšenie deficitu  iba o 1,15 mld. Sk. Trvajúca tendencia znižovania dovozných cien u oboch surovín naznačuje možnosť pokračovania tejto pozitívnej tendencie aj v 1. polroku 2002.

 Priemerná medziročná dynamika peňažnej zásoby M2 dosiahla v roku 2001 11,9 % a v porovnaní s rokom 2000 bola  približne na rovnakej úrovni. Vývoj peňažného agregátu M2 v roku 2001 bol v súlade tak s predpokladmi menového programu, ako aj s predpokladmi SMP (Staff Monitor Program). Priaznivý bol vývoj devízových rezerv NBS, tieto mali na konci roka 2001 hodnotu 4,1 mld. USD, čo zachováva bezpečnosť krytia dovozu tovaru a služieb. V snahe nepodporovať domáci dopyt, ktorý sa v značnej miere premieta do nárastu dovozu, NBS aj napriek priaznivému vývoju inflácie nezmenila od marca 2001 úrokové sadzby. Napriek tomu je nutné konštatovať, že domáci dopyt sa zvyšoval najmä v dôsledku rýchleho rastu fixných investícií, ale aj rastu konečnej spotreby domácností, čo v podmienkach nižšej adaptačnej schopnosti domácej výrobnej základne vytváralo tlak na rast dovozu. Táto skutočnosť v kombinácii so sťaženým odbytom exportnej produkcie spôsobila zhoršenie vonkajšej nerovnováhy.

Kurzové vplyvy (oslabovanie a spevňovanie pozície slovenskej koruny) sú  jedným z významných faktorov, ktorý trvale negatívne ovplyvňuje zahranično-obchodnú bilanciu i tvorbu devízových rezerv (od roku 2000 sa devízové rezervy NBS pohybujú na úrovni blízkej 4 mld. USD, čo je dostatočná rezerva na požadované pokrytie dovozu tovaru a služieb). Možno ich vyjadriť exaktne na základe vykonaných analýz, ktorých závery sú za rok 2001 nasledujúce: kurzové vplyvy, resp. oslabenie pozície SKK voči menám, za ktoré sa obchod prevažne vykonával (voči USD o 4,81 %, EUR o 1,72 %, CZK o 5,60 %), spôsobili prehĺbenie deficitu o 5,58 mld. Sk, z toho v obchode v USD o 3, 68 mld. Sk, CZK o 2,02 mld. Sk, EUR o 1,15 mld. Sk. 
	
Možnosti rozpočtovej politiky pri ovplyvňovaní zahranično-obchodnej bilancie vyplývajú predovšetkým zo skutočnosti, že rozpočtový deficit priamo úmerne zvyšuje deficit obchodnej bilancie, čo potvrdili analýzy z predchádzajúcich rokov. Podľa údajov ŠÚ SR konečná spotreba verejnej správy v roku 2001 zaznamenala nárast 11,1 % v bežných cenách a 5,8 % v stálych cenách. Je na mieste zdôrazniť potrebu opatrnejšej fiskálnej politiky, resp. vyššie plnenie príjmovej časti rozpočtu využiť na znižovanie fiskálneho deficitu alebo financovanie exportných aktivít. Je potrebné spomenúť aj príjmy z privatizácie, s ktorými súvisí nielen financovanie deficitu bežného účtu, ale aj riziká z prípadného nesprávneho použitia týchto prostriedkov na účely, ktoré môžu nežiaducim spôsobom akcelerovať spotrebiteľský dopyt s následným dopadom na rast dovozu. V súlade so záväzkami vyplývajúcimi zo SMP, prostriedky z privatizácie by mali byť využité na splácanie štátneho dlhu, štátnych záruk a dôchodkovú reformu. Vo fiskálnych súvislostiach prijala vláda SR už  v novembri 2001 uznesením vlády č.1116 (v prílohe) súbor rezortných opatrení a úloh za účelom zníženia deficitu zahraničného obchodu. 

Teritoriálny vývoj slovenského zahraničného obchodu sa naplnil podľa očakávaní. Podstatná časť obchodu v roku 2001 sa realizovala v rámci dvoch regionálnych blokov - s EÚ a CEFTA, vo vývoze 90 %, v dovoze 72,3 %. Keď k tomu pridáme zostatok Európy, vývozný podiel sa zvýši nad hranicu 95 %, dovozný podiel nad hranicu 90 %, možno preto konštatovať, že Slovensko sa už stalo integrálnou súčasťou európskeho hospodárskeho priestoru. Takýto cieľ si postavila slovenská ekonomika hneď na začiatku svojej existencie a z výsledkov vyplýva, že sa darí plniť nosný cieľ stať sa členom  EÚ. Výsledky roku 2001 na druhej strane naznačujú, že aj táto orientácia nesie so sebou určité riziká. Odpoveďou je uvádzaná znížená exportná výkonnosť najdôležitejších exportných sektorov slovenskej ekonomiky. Jedným z dôvodov je skutočnosť, že obchodná základňa - kapitálová previazanosť s krajinami EÚ sa realizuje len v trhovom priestore SR a nie je tomu aj naopak.

	Teritoriálny vývoj otvára otázku, akú podobu bude mať deficit zahraničného obchodu  SR po vstupe do EÚ a hlavne po začlenení SR do Európskej menovej únie. Z pohľadu výsledkov roku 2001 je možné predpokladať, že súčasné plusové saldo vo výške cca 30 mld. Sk (EÚ + najvážnejší kandidáti pre vstup) sa premietne do vnútorného obchodu EÚ a deficit zahraničného obchodu SR s tretími krajinami presiahne hodnotu 120 mld. Sk. Je tiež potrebné zvažovať, že v rámci vnútorného obchodu EÚ bude slovenská produkcia podrobená vyššej konkurencii, prebytok vo vzájomnej výmene tovaru sa stratí alebo prehĺbi, čo bude potrebné vyrovnávať prostredníctvom štátneho rozpočtu. Týka sa to najmä agroproduktov.
	Aj z uvedeného dôvodu je účelné pokračovať v proexportných aktivitách orientovaných na krajiny, kam smeruje najviac slovenského vývozu (napr. Nemecko, Česká republika, Francúzsko), ale aj modifikovať teritoriálnu zahranično-obchodnú politiku SR podľa týchto kritérií:
-	deficitnosť z pohľadu SR,
-	veľká absorpčná schopnosť trhu,
-	vysoký potenciál ekonomického rastu.
Takýmito teritóriami sú predovšetkým Ruská federácia, Ukrajina, Kazachstan, balkánske štáty a rozvojové krajiny ako Čína, India, Indonézia, Egypt, Argentína, Brazília, Mexiko a ďalšie. Sem budú smerovať nové podporné exportné aktivity vlády SR. Obchodno-ekonomické oddelenia ZÚ SR pri absencii firemných zastúpení (delegáti a afilácie) sú jediné inštitucionálne nástroje na sústavné spracovávanie týchto trhov. Ich činnosť vytvára predpoklady hlavne pre malé a stredné podniky pri podpore slovenského exportu. OBEO pôsobia v 45 krajinách sveta, pričom z dôvodu klesajúcich zdrojov štátneho rozpočtu sa ustavične nedarí, v rozpore so schválenou koncepciou ich rozvoja, ich počet zvyšovať (naopak dochádza k ich postupnému zatváraniu), ani personálne (s výnimkou 3 prípadov sú obsadené len jedným diplomatom) a materiálne posilňovať. V roku 2001 bolo zorganizovaných len 6 oficiálnych účastí na veľtrhoch v zahraničí z dôvodu, že na túto činnosť bolo vyčlenených len 3,5 mil. Sk (v roku 1993 bolo z rozpočtu na túto činnosť vyčlenených 23,5 mil. Sk). Výhľad na rok 2002 je ešte pesimistickejší, lebo rozpočtové prostriedky boli znížené na 1,5 mil. Sk. 

V prípade Ruska treba brať do úvahy, že stojí už v relatívne blízkom čase pred podpisom zmluvy s EÚ o „Strategickom energetickom partnerstve“ a že hodnota deficitu obchodnej bilancie dosiahla takmer 100 mld. Sk. Riešenie formou diverzifikácie dovozu energonosičov nemôže byť z ekonomických dôvodov okamžité, ale dlhodobé. Je dosť nepravdepodobné, že noví potenciálni dovozcovia energonosičov by boli schopní rýchlo absorbovať cca 100 mld. Sk (2,5 mld. USD) dodatočného slovenského vývozu, zatiaľ čo v prípade Ruska sa javí cesta schodnejšia (rast HDP Ruskej federácie v roku 2000 – 8,3 %, v roku 2001 – 5,5 % pozitívne obchodné saldo cca 80 mld. USD).

V súvislosti s prístupovým procesom Slovenskej republiky do Európskej únie a vyššie uvedenými skutočnosťami je potrebné vypracovať zahranično-ekonomickú stratégiu SR po vstupe do EÚ, na ktorej by sa podieľali, vzhľadom na široký záber problematiky, nielen ministri vlády SR, ktorých sa priamo dotýka, ale aj NBS, ŠÚ SR, SAV, AZZZ SR, SOPK a SPPK.

	Osobitnou kapitolou slovenského zahraničného obchodu sú agroprodukty. Aj keď ich podiel na vývoze predstavoval v roku 2001 len 3,7 % a na dovoze 6,0 %, významným spôsobom sa podieľali na deficite zahraničného obchodu vo výške  20,27 mld. Sk. Vstupovať s takýmto deficitom do EÚ je veľké riziko, pretože konkurenčná schopnosť agroproduktov  na trhu EÚ je nižšia a Slovenská republika nebude mať v prvých rokoch po vstupe, v porovnaní s terajšími členskými krajinami rovnocenný prístup k čerpaniu zdrojov z poľnohospodárskych fondov. Tu je potrebné zlepšiť pozíciu agroproduktov účinnejšími opatreniami tak na strane podpory exportu, ako aj uplatením ochranných opatrení, kompatibilných s dohodami WTO a ostatnými preferenčnými dohodami (EÚ, CEFTA, colná únia s ČR).

Obnovený realizovaný dopyt domácností (spotreba) v období nástupu zahraničných obchodných reťazcov mohol spoluvytvárať tlak na zvyšovanie dovozov, predovšetkým agroproduktov a príčinou dynamizácie rastu dovozu týchto tovarov je pravdepodobne zmena štruktúry maloobchodných subjektov. Trend monopolizácie a rozvoja obchodných jednotiek vplýva na zvýšenie dovozu zahraničných výrobkov, často na úkor domácej produkcie. Veľké obchodné, zväčša nadnárodné spoločnosti pôsobiace v oblasti maloobchodu sa správajú ako podnikatelia, ktorí chcú realizovať svoj podnikateľský zámer. Majú záujem spolupracovať aj s domácimi výrobcami na báze pravidiel trhového mechanizmu. MH SR spracovalo projekt informovanosti spotrebiteľov, prostredníctvom marketingovej podpory domácich výrobkov a služieb, ktorý má za cieľ dosiahnuť zmenu nákupného správania s pozitívnym dopadom na dovoz spotrebného tovaru. 
Z hľadiska budúcich vzťahov medzi obchodnými reťazcami a malou a strednou vrstvou podnikateľov  a ich dopadu na deficit zahraničného obchodu bude zrejme potrebné upraviť filozofiu smerom k vyššiemu stupňu kooperácie a subdodávateľských prác s veľkými exportérmi, ktorých prostredníctvom môžu efektívnejšie realizovať svoju pridanú hodnotu.

	Trvalým problémom, na ktorý už niekoľko rokov poukazujú  podnikateľské subjekty v oblasti obchodu a výroby, je vysoký podiel dovozu spotrebných výrobkov (najmä textilu, odevov, obuvi, spotrebnej elektroniky, atď.) z krajín Strednej a Východnej Ázie, vrátane Číny. Tento dovoz je realizovaný na našom vnútornom trhu najmä prostredníctvom predaja na trhoviskách, trhových miestach a príležitostných trhoch (tzv. „ľudové burzy“, jarmoky, stánkový a príležitostný predaj  v mestách a obciach, ktorý má rôzne formy a ktorý povoľujú mestské a obecné zastupiteľstvá, vrátane predaja v rôznych súkromných objektoch, kultúrnych domoch a pod.). S ohľadom na nízke cenové relácie, bez ohľadu na kvalitu a bezpečnosť výrobkov, sú tieto predajné miesta spotrebiteľmi vyhľadávané a akceptované.
Uvedený problém je viacrozmerný: deklarované sú nízke dovozné ceny, nízka je kvalita a bezpečnosť výrobkov, výrobky často ohrozujú život a zdravie obyvateľstva, predovšetkým detskej populácie. Uvedené problémy sa týkajú sortimentu  textilu, odevov, obuvi a hračiek; ďalej ide o problematický odvod DPH z predaja spotrebného tovaru na trhových miestach z dôvodu nevedenia tržieb prostredníctvom elektronických registračných pokladníc. Spomenúť možno aj predaj nelegálne nadobudnutého tovaru na trhoviskách, porušovanie niektorých práv priemyselného a duševného vlastníctva s negatívnym dopadom na zahranično-obchodnú bilanciu a príjmy štátneho rozpočtu.
	Napriek skutočnosti, že Ministerstvo hospodárstva SR preukázalo maximálnu snahu problémy riešiť (návrhom novelizácie zákona č. 178/1998 Z. z. o podmienkach predaja výrobkov a poskytovania služieb na trhových miestach ...  s účinnosťou od 1.1.2001), na podnet starostov a primátorov miest a obcí navrhovaná novela nebola prijatá a uplatňuje sa nevyhovujúca právna úprava.

Trvalým zdrojom deficitnosti zahraničného obchodu je saldo priamych dovozov a vývozov; pri tomto druhu zahraničného obratu vstupuje dovoz do konečnej spotreby a vo vývoze sa nezušľachťuje. V roku 2001 priamy vývoz  tvoril 51,8 % celkového vývozu a z obratu priamych vývozov a dovozov rezultoval deficit 195,0 mld. Sk.

Naproti tomu trvalým zdrojom prebytkovosti zahraničného obchodu SR sú nepriame dovozy a vývozy (tovar sa dovezie, zušľachtí a následne vyvezie), v polovici roka 2001 vývoz tvoril 48,2 % celkového vývozu a aktívne saldo malo hodnotu 92,0 mld. Sk. Rast produkcie tohto druhu exportného priemyslu je v rozhodujúcej miere spojený s priamymi zahraničnými investíciami. Na jednej strane tieto zahraničné väzby znižujú celkový deficit zahraničného obchodu v oblasti nepriamych vývozov, na druhej strane vytvárajú potenciálnu zraniteľnosť ekonomiky. Je to dané  tým, že väčšina vývozných a dovozných aktivít sa realizuje prostredníctvom zahraničných dodávateľov a odberateľov a základné výrobné faktory sú tvorené dovezeným tovarom a službami, podliehajúcimi konjunkturálnym výkyvom na svetových trhoch. Pri súčasnej štruktúre každé oslabenie zahraničného dopytu, ale aj zvýšenie výrobných kapacít sa automaticky premieta do nárastu obchodného deficitu. Tieto nadnárodné vývozno-dovozné spracovateľské operácie v konečnom dôsledku konzervujú pridanú hodnotu exportnej produkcie, ktorá začína stagnovať na úrovni cca 30 %. Nárast priamych zahraničných investícií v poslednom období sa pozitívne prejavil  predovšetkým u tých proexportne orientovaných odvetví priemyslu, kde rast výroby paralelne vyvoláva i nárast dovozu, ale nedostatočne využíva domáce výrobné zdroje a zapojenie malých a stredných podnikov do vývozných aktivít.

Z hľadiska riešenia problémov zahraničného obchodu SR význam priamych zahraničných investícií spočíva predovšetkým v nepriamych efektoch na rast produktivity práce, modernizáciu, zvýšenie objemu a kvality výroby v subdodávateľsky kooperujúcich podnikoch.
	V súhrne možno konštatovať, že kým ekonomická výkonnosť Slovenska dosahuje približne tri štvrtiny ekonomickej výkonnosti svetovej ekonomiky, tak vývoz pripadajúci na jedného obyvateľa Slovenska predstavuje viac než dvojnásobok hodnoty tohto ukazovateľa za svetovú ekonomiku. Kým za svetovú ekonomiku sa v priemere vyváža okolo 20 % hodnoty vytvoreného HDP, tak za Slovensko je to viac než polovica vytvoreného HDP (v roku 2000 to bolo 61,8 %),  pri trikrát vyššej deficitnosti zahranično-obchodných vzťahov než je priemer za svetovú ekonomiku. Sú to skutočnosti, ktoré nesmierne komplikujú udržanie primeranej deficitnosti zahranično-obchodných vzťahov a hladkú cestu Slovenska k trvalému hospodárskemu rastu. 

	Vývoj za rok 2001 naznačuje, že v dôsledku prepadu domáceho dopytu v rokoch 1999 a 2000 sa síce deficit zahraničného obchodu znížil, ale nevyriešil. Je to preto, lebo uvedené zníženie bolo dosiahnuté výlučne na základe krátkodobých opatrení, ktoré neboli sprevádzané dostatočne funkčnými stredne až dlhodobými opatreniami hospodárskej politiky. Je veľmi pravdepodobné, že ďalší rozvoj ekonomiky a zvyšovanie hospodárskeho rastu sa už nemôže uskutočňovať v podmienkach takého rýchleho rastu hospodárskej otvorenosti než doposiaľ. Zdá sa, že Slovensko sa nachádza v blízkosti saturačnej úrovne svojej hospodárskej otvorenosti, ktorej prekročenie by mohlo viesť k dlhodobejšej stagnácii. Preto konečným výsledkom štrukturálnych zmien v národnom hospodárstve by malo byť také zvyšovanie podielu pridanej hodnoty na hrubej produkcii, ktoré zastaví rast podielu vývozu na HDP a postupne zabezpečí jeho výraznejšie priblíženie k medzinárodným proporciám. Dlhodobý rozvoj exportnej výkonnosti musí byť založený prednostne na zvyšovaní pridanej hodnoty exportnej produkcie. Podpora prílevu priamych zahraničných investícií pôsobí pozitívne na rast prebytkovosti zahraničného obchodu prostredníctvom vzniku nových exportných kapacít.

Z hľadiska štruktúry priemyselných kapacít zohrávajú dominantnú úlohu predovšetkým malé a stredné podniky, ktoré sú predpokladom zvýšenia pružnosti a kvality produkcie priemyslu. Ich permanentný rozvoj je podmienkou dlhodobého rastu efektívnosti zahraničného obchodu, predovšetkým v odvetviach, ktoré majú najlepší predpoklad pre tvorbu udržateľného rastu. Ľahký priemysel a drevospracujúci priemysel majú z hľadiska podielu potenciálu pridanej hodnoty, domácich výrobných zdrojov a stupňa surovinovej náročnosti zásadný význam.

2. Zhodnotenie stavu zahraničného obchodu

2.1. Konkurenčná schopnosť slovenskej ekonomiky

Výsledky porovnania vývozu z hľadiska užitia produkcie v čase naznačujú pretrvávanie problémov v štruktúre slovenskej vývoznej produkcie. Podiel investícií na vývoze celkom v rokoch 1997 – 1999 rástol (zo 14,7 % na 18,9 %), v roku 2000 a 2001 však už poklesol. Na druhej strane sa zvýšil podiel vývozov určených pre výrobnú spotrebu a pre konečnú spotrebu. Porovnanie vývoznej štruktúry SR v roku 2000 a 2001 na báze užitia produkcie dokumentuje nasledujúci prehľad:

	Rok	Rast
vývozu (%)	
	2000	2001		
Investície (podiel na vývoze celkom)	18,6	17,7	6,2	
Konečná spotreba (podiel na vývoze celkom)	32,7	33,0	12,1	
Medzispotreba (podiel na vývoze celkom)	48,7	49,3	12,8	
Vývoz celkom	100	100	11,3	
		Pozn.: Užitie vývozu na báze klasifikácie produkcie
Zdroj štatistických údajov: CR SR, ŠÚ SR

	Z prehľadu vyplýva, že dominantné postavenie vo vývoznej štruktúre majú tovary určené pre medzispotrebu. Ich podiel na vývoze sa v porovnaní rokov 2000/2001 zvýšil o 0,6 bodu, v absolútnom vyjadrení vzrástol ich vývoz o 12,8 %. Zvýšil sa i podiel produkcie s určením pre konečnú spotrebu na vývoze celkom (medziročne o 0,3 bodu). Z tejto kategórie 60 % tvoria tovary určené pre dlhodobú spotrebu. V absolútnom vyjadrení vzrástol vývoz tovarov pre konečnú spotrebu medziročne o 12,1 %. Vývoz investičných tovarov medziročne vzrástol o 6,2 % (o 5,1 percentuálneho bodu pomalšie ako vývoz celkom). Ich podiel na vývoze celkom však medziročne poklesol o 0,9 bodu. Z prehľadu vyplýva, že viac ako štyri pätiny slovenského vývozu tvoria tovary určené pre medzispotrebu a pre konečnú spotrebu, pričom podiel týchto kategórií produkcie sa na vývoze celkom zvyšuje (práve na úkor investičných tovarov).

	Súčasná úroveň konkurenčnej schopnosti a výkonnosti ekonomiky je determinovaná najmä vývojom odvetví priemyslu, ktoré majú rozhodujúci podiel nielen na celkovom exporte, ale aj na saturovaní požiadaviek vnútorného trhu. Ponuková štruktúra rozhodujúcej časti priemyselných odvetví sa vyznačuje nízkou flexibilitou a vysokou náročnosťou hrubej produkcie na medzispotrebu (predovšetkým z dovozu). Takáto štruktúra predstavuje vysoké riziko recidívy makroekonomickej nerovnováhy pri zabezpečovaní rastovej dynamiky.

	V štruktúre vývozu dominujú odvetvia s nízkou mierou pridanej hodnoty. Tá súvisí predovšetkým s vertikálnou špecializáciou odvetví do jednoduchších fáz výrobného procesu v rámci zušľachťovacích režimov. Táto špecializácia je citlivá na cenové prerozdeľovacie procesy v rámci kooperačných výrob. V roku 2000 tvorili odvetvia, ktorých miera pridanej hodnoty je pod hranicou 30 bodov, 56 % vývozu spracovateľského priemyslu, v roku 2001 sa ich podiel zvýšil až na 60 %.

	V porovnaní rokov 2000 a 2001 sa výrazne zmenila i sektorová štruktúra zahraničného obchodu SR (výsledky na báze vývozu, dovozu a salda tovarov vyrobených v danom odvetví). Táto skutočnosť mala zásadný dopad i na prehĺbenie obchodného deficitu v roku 2001.

Odvetvie
priemyslu	           Rok 2000	         Rok 2001	Dynamika 2000/2001	
	Podiel
na dovoze
SR (%)	Podiel
na vývoze
SR (%)	Saldo
mld. Sk	Podiel 
na dovoze
SR (%)	Podiel
na vývoze
SR (%)	Saldo
mld. Sk	Dovoz
  v %	Vývoz
  v %	Saldo
mld. Sk
(- zhorš.)	
Strojárstvo	27,2	35,0	31,6	29,1	33,5	-2,6	29,4	6,7	-34,2	
v tom mot. vozidlá	10,9	20,7	50,2	12,0	18,5	27,6	32,8	-0,4	-22,6	
Elektrotechnika	12,8	9,1	-25,9	13,5	10,1	-34,5	27,3	24,3	-8,6	
Chémia	15,1	18,2	10,4	14,8	17,3	-0,1	18,2	5,6	-10,5	
Sprac. dreva	4,5	8,5	20,4	4,5	8,8	21,7	12,2	15,0	1,3	
Ľahký priemysel	7,5	9,2	5,9	7,7	9,8	4,4	24,6	18,8	-1,5	
Hutníctvo	5,0	12,1	37,1	5,3	11,9	34,6	28,9	9,0	-2,5	
Potraviny	4,7	2,6	-13,3	4,6	2,9	-14,8	18,5	25,4	-1,5	
Ťažba nerast. surovín	17,8	0,6	-101,8	15,1	0,6	-104,6	2,8	7,1	-2,8	
  Pozn.: Sektorová štruktúra na báze klasifikácie produkcie 
  Zdroj štatistických údajov: CR SR, ŠÚ SR
  
V medziročnom porovnaní rokov 2000/2001 nadpriemernú dynamiku vývozu (vývoz SR 11,3 %) zaznamenal elektrotechnický priemysel, drevospracujúci priemysel, ľahký priemysel a potravinársky priemysel. Nižšia dynamika vývozu strojárskeho priemyslu a chemického priemyslu je hlboko pod úrovňou dynamiky vývozu celkom. Vývoz vo výrobe motorových vozidiel dokonca medziročne poklesol o 0,4 %.

Nadpriemernú dynamiku rastu dovozu (dovoz SR celkom 20,9 %) zaznamenal elektrotechnický priemysel, strojársky priemysel (v ňom najmä výroba motorových vozidiel), ľahký priemysel a hutnícky priemysel. Dynamika dovozu v odvetví ťažba nerastných surovín je predovšetkým dôsledkom cenového vývoja ropy.

Pozíciu na dovoze si upevnil strojársky priemysel (v jeho rámci i výroba motorových vozidiel) a elektrotechnický priemysel. Podiel chemického priemyslu na dovoze celkom poklesol pod hranicu 15 %. V dôsledku nižšej dynamiky dovozov podiel ťažby nerastných surovín na dovoze celkom poklesol o 2,7 bodu.

Predstih tempa rastu vývozu pred dovozom bol dosiahnutý iba v drevospracujúcom priemysle, v odvetví ťažby nerastných surovín a v potravinárskom priemysle.

V dôsledku takéhoto vývoja sa saldo obchodu zhoršilo takmer vo všetkých priemyselných odvetviach. Aktívne saldo strojárskeho priemyslu z roku 2000 prešlo do pasíva, v úhrne sa zhoršilo o 34,2 mld. Sk. Aktívne saldo vo výrobe motorových vozidiel pokleslo z 50,2 mld. Sk v roku 2000 na 27,6 mld. Sk v roku 2001. Do pasíva prešlo i aktívne saldo chemického priemyslu. Vývoj je dôsledkom prehĺbenia pasíva obchodu s chemikáliami, chemickými výrobkami a vláknami (medziročne o 6,7 mld. Sk), z  toho farmaceutickými výrobkami o 2 mld. Sk. V dôsledku predstihu tempa rastu dovozu pred vývozom sa pasívne saldo elektrotechnického priemyslu prehĺbilo medziročne o 8,6 mld. Sk.

Z výsledkov vyplýva, že na celkovom medziročnom prehĺbení obchodného deficitu SR v úhrne o 61,5 mld. Sk sa zo sektorového hľadiska podieľa predovšetkým:
-	strojársky priemysel (v ňom najmä výroba motorových vozidiel),
-	chemický priemysel,
-	elektrotechnický priemysel.
Z podrobných analýz sektorovej vývozno – dovoznej štruktúry v odvetviach spracovateľského priemyslu SR (strojársky, elektrotechnický, chemický, drevospracujúci, hutnícky a ľahký priemysel) je možné odvodzovať i závery hodnotiace vývoj vývozno – dovozných cenových relácií a hmotného objemu vývozu a dovozu v porovnaní rokov 2000 a 2001.

V porovnaní rokov 2000 a 2001 vzrástol vývoz v týchto odvetviach o 10,5 % (vývoz SR o 11,3 %) a dovoz o 25,7 % (dovoz SR 20,9 %).

Hmotný objem vývozu v týchto odvetviach vzrástol o 6,1 %, jednotkové ceny vývozu o 4,18 % (najmä v dôsledku kurzových zmien).

Hmotný objem dovozu v týchto odvetviach vzrástol o 24,4 %, jednotkové ceny dovozu o 1,04 %.

Výsledky oprávňujú k nasledujúcim záverom:
-	medziročný rast vývozu a najmä dovozu v roku 2001 je predovšetkým dôsledkom rastu hmotného objemu realizácie vývozu a dovozu,
-	1,04 %-ný rast cien dovozu korešponduje so závermi vzťahujúcimi sa k vývoju svetových cien surovín a materiálov (svetové ceny prevažujúco poklesli) a ku kurzovým vplyvom (oslabenie SKK),
-	dynamika rastu cien na strane vývozu i dovozu sa v II. polroku 2001 výrazne spomalila (v I. polroku 2001 bola dynamika rastu cien vývozu a dovozu podstatne vyššia).

Pri meraní konkurenčnej schopnosti exportnej produkcie na báze komparatívnych výhod (ukazovateľ RCA) a na báze segmentácie môžeme konštatovať, že najlepšie hodnoty vykazuje elektrotechnický a automobilový priemysel, stabilné hodnoty sú v odvetviach odevného, obuvníckeho a nábytkárskeho priemyslu. Práve výrobky z týchto odvetví majú najvyšší vplyv na exportnú dynamiku.
Ani v priebehu roku 2001 nedošlo k žiaducim zásadným štrukturálnym zmenám v ekonomike. Ekonomika je stále vysoko dovozne náročná a zvýšenie exportnej výkonnosti je v priamej závislosti   na zvýšení dovoznej náročnosti.

Nízka konkurencieschopnosť ponuky domácej výrobnej sféry spôsobuje, že nárast domáceho dopytu sa paralelne premieta do zvýšených dovozov, ktoré sa týkajú tak polotovarov, ako aj finálnych produktov.   

2.2. Kurzové a menové vplyvy

V roku 2001 sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom zásadne zmenila štruktúra devízových inkás za vývozy SR a platieb za slovenské dovozy. Určujúcou tendenciou je posilnenie pozícií EUR na strane vývozu i dovozu a zoslabenie pozícií USD v inkasách a platbách. Zároveň sa zoslabila pozícia národných mien EÚ na inkasách a platbách (predovšetkým DEM) a zvýšil sa podiel CZK a SKK na realizácii obchodu na strane vývozu i dovozu. Podiel najvýznamnejších mien na štruktúre inkás a platieb v porovnaní rokov 2001 a 2000 dokumentuje nasledujúci prehľad:   

(v %)
Mena	Inkasá za vývoz	Platby za dovoz	
	2000	2001	2000	2001	
DEM	47,51	33,84	34,29	15,66	
EUR	11,91	30,17	11,97	35,36	
USD	17,64	14,96	26,88	24,02	
SKK	5,83	5,92	4,17	5,12	
CZK	4,80	5,20	9,38	9,78	
ATS	3,76	3,09	3,90	2,65	

Až 93 % slovenského vývozu sa v roku 2001 zrealizovalo v 10 rozhodujúcich menách – DEM, EUR, USD, CZK, ATS, ITL, GBP, FRF, NLG a CHF. V týchto menách sa zároveň zrealizovalo 93,5 % slovenského dovozu. Podiel SKK na inkasách za vývoz dosiahol 5,92 % a na platbách za dovoz 5,12 %. 

SKK v roku 2001 v porovnaní s predchádzajúcim rokom oslabila vo vzťahu k ATS, DEM, FRF, NLG a ITL zhodne o 1,68 %, voči EUR o 1,72 %, USD o 4,81 %, CHF o 4,83 % a CZK o 5,60 %. Na druhej strane kurz SKK voči GBP medziročne spevnil o 0,38 %.    

Prevažujúce oslabenie kurzu slovenskej koruny pôsobilo na rast korunového   ekvivalentu vývozu. V dôsledku naznačeného kurzového vývoja vývoz v relatívnom   vyjadrení vzrástol o 13 116,5 mil. Sk FCO, z toho v USD o 4 197,4 mil. Sk FCO, DEM o 3 416,2 mil. Sk FCO, EUR o 3 110,2 mil. Sk FCO, CZK o 1 682,7 mil. Sk FCO.

Prevažujúce oslabenie slovenskej koruny sa na druhej strane prejavilo v korunovom raste dovozu. V dôsledku kurzového vývoja vzrástol dovoz v roku 2001 v relatívnom vyjadrení o 18 691,5 mil. Sk OP, z toho v USD o 7 875,3 mil. Sk OP, EUR o 4 260,8 mil. Sk OP, CZK o 3 701,7 mil. Sk OP, DEM o 1 847,9 mil. Sk OP.

Takýto vývoj kurzu slovenskej koruny negatívne pôsobil na vývoj salda obchodu roku 2001. Obchodný deficit sa v relatívnom  vyjadrení prehĺbil o 5 575,0  mil.  Sk, z toho v obchode v USD o 3 677,9 mil. Sk, CZK o 2 019,0 mil. Sk, EUR o 1 150,6 mil. Sk. Prehĺbenie deficitu je výsledkom spolupôsobenia kurzového vývoja a naznačených zmien v štruktúre inkás a platieb. Pozitívny dopad na realizáciu salda obchodu v DEM je predovšetkým dôsledkom výrazného zníženia objemu platieb realizovaných v tejto mene, resp. podstatne vyššieho objemu inkás ako platieb realizovaných v tejto mene.

Zmena štruktúry inkás platieb v slovenskom zahraničnom obchode v roku 2001 (v porovnaní s predchádzajúcim rokom) pozitívne ovplyvnila vývoj na strane salda. Pri štruktúre inkás a platieb z roka 2000 by bol obchodný deficit roku 2001 na úrovni 5 711,9 mil. Sk. Zmena štruktúry inkás a platieb pôsobila zmierňujúco na vývoj obchodného deficitu v roku 2001 v relatívnom vyjadrení o 136,9 mil. Sk.

Úplne zásadný význam vo vývoji salda obchodu slovenského zahraničného obchodu v roku 2001 má vývoj kurzu SKK voči USD a CZK (najvýraznejšie oslabenie), naviac ak sa v týchto menách realizuje podstatne vyšší objem dovozu ako vývozu (dovoz v USD a v CZK v úhrne 33,8 % platieb, vývoz 20,2 % inkás).    

2.3. Priame a nepriame vývozy a dovozy

	Zásadným spôsobom ovplyvňujú saldo slovenského zahraničného obchodu i priame a nepriame vývozno – dovozné obchodné toky.

	Priame vývozy sú určené na trvalé ponechanie v zahraničí. Priame dovozy sú určené do voľného obehu. Vo vyspelých ekonomikách sú priame vývozy tou zložkou zahraničného obchodu, ktorá je zdrojom prebytkovosti obchodnej bilancie. V SR je saldo obchodu priamych operácií trvale pasívne. 

	Nepriame vývozné a dovozné toky sú spojené so zahraničnou majetkovou účasťou, resp. sú výsledkom zušľachťovacích režimov. Saldo ich obchodu je v SR permanentne prebytkové.

	Vývoj priamych a nepriamych vývozných a dovozných tokov v porovnaní rokov 2000 a 2001 dokumentuje nasledujúci prehľad:

(mil. Sk)
	Rok	
	2000	2001	
Priame vývozy	261 056	316 256	
Priame dovozy	395 894	511 268	
Saldo	-134 838	-195 012	
Nepriame vývozy	287 485	294 437	
Nepriame dovozy	193 780	202 402	
Saldo	93 705	92 035	
     Zdroj štatistických údajov: CR SR

	V roku 2000 dosiahol podiel nepriamych vývozov na vývoze celkom 52,41 % a podiel nepriamych dovozov na dovoze celkom 32,83 %. Saldo obchodu nepriamych vývozno – dovozných tokov významným spôsobom prispelo k zmierneniu celkového obchodného deficitu slovenského zahraničného obchodu. Na druhej strane bolo saldo obchodu priamych vývozno – dovozných obchodných tokov vysoko pasívne.

	V porovnaní rokov 2000 a 2001 sa objem priamych vývozov zvýšil o 21,1 % a priamych dovozov až o 29,1 %. Pasívne saldo priamych obchodov sa prehĺbilo o 60 174 mil. Sk. Ak v roku 2000 dosiahol stupeň krytia priamych dovozov priamymi vývozmi 65,9 %, v roku 2001 sa hodnota ukazovateľa znížila na 61,9 %. Nepriaznivý vývoj v priamych obchodných tokoch bol pritom založený už v II. polroku 2000, v priebehu roka 2001 sa ešte viac prehĺbil.

	V tomto istom období sa objem nepriamych vývozov zvýšil o 2,4 %. V I. polroku ich objem medziročne vzrástol o 16,8 %, v II. polroku však medziročne poklesol až o 10,2 %. Nepriame dovozy vzrástli o 4,4 %. Aktívne saldo nepriamych obchodov sa v roku 2001 medziročne znížilo o 1 670 mil. Sk. Pokles dynamiky nepriamych vývozov a dovozov je dôsledkom ochladenia záujmu zahraničných kontraktorov nadväzne na konjunkturálny vývoj najmä v automobilovom priemysle a vo výrobe valcovaných plechov. Podiel nepriamych vývozov na vývoze celkom v roku 2001 sa znížil na 48,21 % a podiel nepriamych dovozov na dovoze celkom na 28,35 %. Hodnota pridaná spracovaním pri zušľachtení medziročne poklesla. V roku 2000 sa z 1 Sk dovozu určeného na aktívne zušľachťovanie vyviezol tovar v hodnote 1,48 Sk, v roku 2001 dosiahla hodnota ukazovateľa 1,45 Sk.
	Výrazné prehĺbenie obchodného deficitu slovenského zahraničného obchodu v roku 2001 je teda i výsledkom zvýšenej dynamiky priamych obchodných tokov (najmä na strane enormného rastu dovozu) a zníženia dynamiky rastu nepriamych obchodných tokov (najmä na strane vývozu). V dôsledku takého vývoja sa v roku 2001 pasívne saldo priamych obchodných tokov výrazne prehĺbilo a aktívne saldo nepriamych obchodných tokov sa znížilo.  

2.4. Ochranné opatrenia

 	Vyhodnotiť účinnosť ochranných opatrení z hľadiska ich dopadu na zahraničný obchod je problematické z dôvodu, že na zavedené ochranné opatrenia dovozcovia reagovali rôznymi spôsobmi. Ochranné opatrenia zavedené na dovoz z určitej krajiny sa snažili obchádzať dovozom cez iné teritóriá alebo v rámci iného režimu, ktorý nepodlieha obchodno-politickým opatreniam, napr. v rámci aktívneho zušľachťovacieho styku. Ďalší spôsob obchádzania ochranných opatrení je deklarovanie iného pôvodu tovaru alebo iného čísla harmonizovaného systému colného sadzobníka. Uvedené spôsoby obchádzania ochranných opatrení, ktorými sa jednoznačne znižuje ich účinnosť a nízky podiel na celkovom dovoze SR, na ktorý sa vzťahovali, je možné zhodnotiť vplyv ochranných opatrení ako zanedbateľný. Odhaduje sa vo výške cca 0,02 % dovozu, čo predstavuje cca 100 mil. Sk ročne. K uvedenej nízkej účinnosti  ochranných opatrení vo vzťahu k zahraničnému obchodu je potrebné uviesť, že  hlavným účelom ich prijímania je zlepšenie situácie v príslušnom výrobnom odvetví a až sekundárne je ich prijímanie zamerané na zlepšenie obchodnej bilancie. Z tohto hľadiska väčšina ochranných opatrení prijatých v uplynulom období splnila, resp. plní svoj cieľ, kvôli ktorému boli prijaté.

V oblasti netarifnej ochrany SR v roku 2001 využila možnosti zákona č. 214/1997 Z. z. o ochranných opatreniach pri dovoze, ktorý vychádza z Dohody WTO o ochranných opatreniach a zaviedla ochranné opatrenie pri dovoze cukru zo všetkých krajín okrem Českej republiky vo forme množstevnej kvóty vo výške 3 900 ton, ktorá bola ďalej rozdelená medzi Poľsko (3 500 ton) a ostatné krajiny (400 ton). Táto kvóta bola k 1. 1. 2002 v súlade s pravidlami WTO liberalizovaná a v súčasnosti je na úrovni 5 014 ton, z toho kvóta pre Poľsko je vo výške 4 500 ton a kvóta pre ostatné krajiny predstavuje 514 ton. Dovoz cukru z Českej republiky je limitovaný recipročnou kvótou vo výške 3 500 ton na základe Zmluvy medzi SR a ČR o vytvorení colnej únie.

S cieľom možnosti uplatnenia širšieho rozsahu opatrení a zefektívnenia činnosti ministerstva hospodárstva v tejto oblasti bude vhodným opatrením novelizácia zákona č. 214/1997 Z. z. o ochranných opatreniach pri dovoze. Súčasne však naďalej musí zohľadňovať medzinárodné záväzky SR vyplývajúce z dohôd WTO.

Zákon č. 240/1998 Z. z. o poľnohospodárstve a o zmene a doplnení ďalších zákonov umožňuje zavedenie zvláštneho ochranného opatrenia, na výrobky označené symbolom SSG v listine koncesií Slovenskej republiky, uvedené v prílohe č. 2 k nariadeniu vlády SR,  ktorým sa  vydáva colný sadzobník (kvóty minimálneho a bežného prístupu na trh). Ochranné opatrenie je možné zaviesť až po vyčerpaní kvóty minimálneho a bežného prístupu na trh a po prekročení spúšťacej úrovne dovozu citlivých poľnohospodárskych výrobkov, ktorú vyhlási vecne príslušný rezort. Zvláštne ochranné opatrenie vo výške 1/3 zmluvného cla sa uplatňuje k aplikovanému clu do konca roku, v  ktorom bolo vymerané (zoznam poľnohospodárskeho tovaru, na dovoz ktorého možno zaviesť ochranné opatrenie, výšku dodatočného cla a čas, na ktorý sa uplatňuje, ustanoví nariadenie vlády SR).

2.5. Komoditná štruktúra zahraničného obchodu

Dynamika slovenského vývozu sa v roku 2001 spomalila. V medziročnom porovnaní 1999/2000 vzrástol  vývoz o 29,5 %. Dynamika vývozu 2000/2001 je o 18,2 percentuálneho bodu nižšia.

Na medziročnom prírastku vývozu v roku 2001 vo výške 62 190,1 mil. Sk FCO sa rozhodujúcou mierou podieľal medziročný nárast v komoditných skupinách elektrické stroje (prírastok 12 109,8 mil. Sk FCO), stroje (6 043,6 mil. Sk FCO), nábytok (3 667,3 mil. Sk FCO), železo a oceľ (3 537,0 mil. Sk FCO), kaučuk (3 051,3 mi. Sk FCO), papier (2 998,3 mil. Sk FCO), výrobky zo železa (2 825,0 mil. Sk FCO), železničné vagóny (2 815,1 mil. Sk FCO). Naopak najväčší medziročný pokles bol zaznamenaný vo vývoze lodí (660,7 mil. Sk FCO), vozidiel (602,5 mil. Sk FCO) a obilia (580,5 mil. Sk FCO).

Vývoz železa a ocele pritom dynamizoval v II. polroku (vývoz I. polrok 22 657,0 mil. Sk FCO, druhý polrok 27 795,7 mil. Sk FCO), prepad vývozu motorových vozidiel je výsledkom vývoja v druhom polroku (I. polrok vývoz 63 551,6 mil. Sk FCO, II. polrok 50 744,6 mil. Sk FCO). Vývoj vývozu v týchto dvoch komoditných skupinách úzko súvisí s postupom reštrukturalizácie v oboch výrobných odvetviach.

Pri takejto komoditnej štruktúre vývozu si výrobky určené do medzispotreby svoje postavenie na vývoze SR v roku 2001 upevnili (rovnako ako tovary pre konečnú spotrebu) práve na úkor investícií. Komoditná štruktúra vývozu v roku 2001 prehĺbila pretrvávanie problémov v štruktúre slovenskej vývoznej produkcie. Tie spočívajú predovšetkým vo vysokom zastúpení tovarov určených pre medzispotrebu.

Tempo rastu dovozu v roku 2001 predstihlo rast vývozu o 9,6 percentuálneho bodu. Medziročný nárast dovozu je síce miernejší než v porovnaní rokov 1999/2000, v kombinácii s nižším tempom rastu vývozu však spôsobil výrazné prehĺbenie obchodného deficitu.

Dynamika dovozu v roku 2001 je dôsledkom vývoja v širokom spektre komoditných skupín (v predchádzajúcom roku prevažujúco palivovo–energetické zdroje, stroje, komponenty pre výrobu motorových vozidiel, železo a oceľ).

Na medziročnom prírastku dovozu v roku 2001 vo výške 123 623,5 mil. Sk OP sa rozhodujúcou mierou podieľa medziročný nárast v komoditných skupinách stroje (22 556,4 mil. Sk OP), elektrické stroje (18 058,0 mil. Sk OP), vozidlá (17 577,8 mil. Sk OP), nerastné palivá (5 256,0 mil. Sk OP) plasty (4 894,7 mil. Sk OP), výrobky zo železa (4 761,3 mil. Sk OP), železo a oceľ (4 491,3 mil. Sk OP), papier (3 546,3 mil. Sk OP), nástroje (2 983,7 mil. Sk OP), atď.

Hmotný objem dovozu ropy sa zvýšil o 1,4 %, dovozná cena sa znížila o 10,5 %. Hmotný objem dovozu plynu medziročne poklesol o 3,2 %, dovozná cena vzrástla o 15,3 %. Z takéhoto vývoja  dovozných cien ropy a plynu z Ruskej federácie rezultuje medziročný prírastok hodnoty dovozu v roku  2001 v úhrne vo výške 1 145,7 mil. Sk OP (v roku 2000 až  37 496,7 mil. Sk OP).
Najdynamickejšou kategóriou dovozu v SR sú v roku 2001 dovozy investičného charakteru. Dovoz tejto kategórie produkcie na dovoze celkom sa zvýšil  o 1,7 bodu a  absolútny objem dovozu o 31,9 %, t.j. najviac spomedzi jednotlivých kategórií. Ich celkový podiel na dovoze predstavoval 19,6 %. Tieto investície by mali následne zlepšiť i exportnú výkonnosť slovenskej ekonomiky.

Dovozy pre konečnú spotrebu medziročne vzrástli o 23,9 %. Nárast potvrdzuje signály o zvýšenom domácom dopyte. Ten sa prejavil napr. i vo zvýšení predaja osobných automobilov. V roku 2001 sa ich predalo celkom 69 655,  čo je o 27,6 % viac ako v predchádzajúcom roku. Ich celkový podiel na dovoze predstavoval 25,6 %.

Najväčšou kategóriou dovozu do SR sú i naďalej dovozy pre medzispotrebu (výrobnú spotrebu), ktorých podiel na dovoze predstavoval 54,8 %. Súvisia s pretrvávajúcou surovinovou a materiálovou náročnosťou výroby. V porovnaní rokov 2000 a 2001 vzrástol ich dovoz o 16,2 %. Podiel tejto kategórie produkcie na dovoze celkom poklesol medziročne o 2,3 percentuálneho bodu.

Z komoditného hľadiska je prehĺbenie salda obchodného deficitu predovšetkým dôsledkom:
-	prehĺbenia pasívneho salda obchodu rozhodujúcich nositeľov obchodného deficitu slovenského zahraničného obchodu, napr. pasívne saldo obchodu so strojmi sa prehĺbilo medziročne o 16 512,8 mil. Sk, elektrickými strojmi o 5 948,3 mil. Sk, plastmi o 5 008,3 mil. Sk (v dôsledku i medziročného poklesu vývozu), nerastnými palivami o 3 392,7 mil. Sk, obilím o 2 311,2 mil. Sk, farmaceutickými výrobkami o 2 030,9 mil. Sk, nástrojmi o 1 759,1 mil. Sk (v úhrne sa v týchto komoditách saldo medziročne zhoršilo o 36 963,3 mil. Sk);
-	zníženia aktívneho salda v časti jeho rozhodujúcich nositeľoch, napr. aktívne saldo obchodu s vozidlami sa v dôsledku nárastu dovozu a poklesu vývozu znížilo o 16 975,3 mil. Sk, aktívne saldo obchodu s výrobkami zo železa sa znížilo o 1 936,2 mil. Sk, železom a oceľou o 954,3 mil. Sk, papierom o 548,0 mil. Sk (v úhrne sa aktívne saldo v týchto komoditných skupinách znížilo o 20 413,8 mil. Sk).

Prehĺbenie salda v roku 2001 je dôsledkom zhoršenia bilancie obchodu i v ďalších komoditných skupinách. Na druhej strane zmierňujúco na vývoj  salda obchodu pôsobilo zvyšovanie aktívneho salda v obchode napr. so železničnými vagónmi (o 1 317,8 mil. Sk), odevmi (o 1 317,8 mil. Sk), obuvou (o 624,3 mil. Sk), sklom (o 340,0 mil. Sk).

2.6. Teritoriálna štruktúra zahraničného obchodu

Rozhodujúca časť medziročného prírastku vývozu roka 2001 smerovala predovšetkým do krajín Európskej únie (41,8 mld. Sk FCO) a do krajín  CEFTA (17,6 mld. Sk FCO).

Podiel krajín EÚ na vývoze celkom sa zvýšil na 59,86 % (rok 2000 59,03 %). Vývoz do krajín  EÚ rástol pritom rýchlejšie ako vývoz celkom (o 1,6 bodu). Podiel Nemecka na vývoze celkom sa zvýšil na 27,05 % (rok 2000 26,77 %). Nárast vývozu do tohto teritória bol o 1,2 bodu vyšší ako nárast vývozu celkom, avšak o 0,4 bodu nižší ako tempo rastu vývozu SR do EÚ.
Podiel krajín CEFTA na vývoze celkom dosiahol 30,04 % (medziročný pokles o 0,18 bodu). Podiel Českej republiky na vývoze celkom poklesol na 16,63 % (medziročne o 0,76 bodu). Vývoz do Maďarska vzrástol o 22,9 % a Poľska o 10,5 % (napriek výraznému spomaleniu tempa rastu HDP v oboch krajinách).

Z hľadiska roka sa vývoz do EÚ a Českej republiky vyvíja krajne nepriaznivo.

V I. polroku 2001 vývoz do EÚ dosiahol 188 501,3 mil. Sk FCO, v II. polroku 2001 poklesol na 177 057,2 mil. Sk FCO. Tento vývoj úzko súvisí s vývojom v komoditnej skupine motorové vozidlá (pokles vývozu v II. polroku).

Vývoz do Českej republiky v podstate od II. polroka 2000 stagnuje. V II. polroku 2000 dosiahol  51 688,5 mil. Sk FCO, v I. polroku 2001 50 225,2 mil. Sk FCO, v II. polroku 2001 51 311,8 mil. Sk FCO. Medziročný nárast vývozu do ČR v roku 2001 o 6,4 % je pritom veľmi blízky úrovni oslabenia SKK voči CZK (2000/2001 o 5,6 %).

Vývoz do Ruskej federácie sa medziročne zvýšil o 1 387,2 mil. Sk FCO. Podiel RF na vývoze celkom dosiahol 1,03 % (medziročný nárast o 0,13 bodu).

Hlavné dôvody nízkeho exportu sú:
-	malý záujem ruských odberateľov o slovenské výrobky v dôsledku nízkej propagácie,
-	potreba lepšieho poznania teritória, legislatívy a permanentných kontaktov s domácimi podnikmi,
-	vývoz slovenských výrobkov cez sprostredkovateľov z tretích krajín,
-	vysoká konkurencia zahraničných výrobcov známych značiek,
-	zníženie počtu slovenských afilácií v Rusku po prepade rubľa voči americkému doláru.

Pozitívne faktory ovplyvňujúce vývoz SR do Ruska:
-	pravidelné rokovania medzivládnych hospodárskych komisií a pracovných skupín,
-	dohody MH SR s regionálnymi oblasťami a vybranými subjektmi RF,
-	otvorenie Informačno-certifikačného centra Gosstandart RF v Bratislave.

   	Určujúcimi tendenciami vo vývoji dovozu roku 2001 z teritoriálneho hľadiska sú:  
-	dovoz z EÚ a CEFTA dosiahol nadpriemerný rast (23,2 %, resp. 27,1 %),
-	dynamika dovozu z RF je hlboko pod úrovňou tempa rastu dovozu celkom (4,8 %), rovnako ako dovozu z USA (12,3 %) a Japonska (15,1 %),
-	dynamicky vzrástli dovozy z Číny (o 37,7 %) a ďalších krajín juhovýchodnej Ázie (Indonézia, Južná Kórea, Malajzia v úhrne o 48,9 %).

 	Podiel  krajín EÚ na dovoze celkom sa zvýšil na 49,78 % (rok 2000 48,88 %), podiel Nemecka na dovoze celkom poklesol z 25,05 % na 24,68 %.

Podiel krajín CEFTA na dovoze celkom sa zvýšil na 22,55 % (rok 2000 21,46 %). Podiel ČR na dovoze celkom sa zvýšil na 15,07 % (v roku 2000 14,71 %). Najvyšší medziročný rast zaznamenal dovoz z Maďarska (nárast o 47,0 %).
Podiel Ruskej federácie na dovoze celkom poklesol na 14,77 % (v roku 2000 17,04 %).

V priebehu I. polroka 2001 dosiahol objem dovozu do SR 349 162,6 mil. Sk OP. V druhom polroku sa zvýšil na 364 735,6 mil. Sk. V rozhodujúcich teritóriách je však vývoj dovozu z hľadiska roka nerovnovážny.

     	Dovoz z EÚ a CEFTA v priebehu roka plynulo rastie. Dovoz z ČR si udržiava vysokú dynamiku z predchádzajúceho roka (I. polrok 2000 39,1 mld. Sk OP, II. polrok 2000 47,7 mld. Sk OP).

Pokles dovozu z Nemecka v II. polroku súvisí s vývojom nepriamych dovozov pre aktívne zošľachťovanie.

Pokles dovozu z Ruskej federácie je odrazom cenového vývoja ropy v II. polroku 2001.  

Rozhodujúcim nositeľom deficitu slovenského zahraničného obchodu je naďalej obchod s Ruskou federáciou. V roku 2001 je saldo deficitné vo výške 99 120,4 mil. Sk (v roku 2000 95 659,5 mil. Sk).

Aktívne saldo obchodu s EÚ sa v roku 2001 znížilo na 10 169,6 mil. Sk (medziročné zhoršenie o 25 064,9 mil. Sk) a s krajinami CEFTA na 22 457,8 mil. Sk (zhoršenie o 16 660,7 mil. Sk).

Voči Nemecku sa pasívne saldo zvýšilo na 11 037,4 mil. Sk (prehĺbenie o 10 026,0 mil. Sk).

Aktívne saldo obchodu z roku 2000 voči ČR prešlo do pasíva a medziročne sa zhoršilo o 14 611,8 mil. Sk.

Z ostatných teritórií sa najviac zhoršilo saldo obchodu s Čínou (pasívne saldo sa medziročne prehĺbilo na 10 622,7 mil. Sk, resp. o 2 902,0 mil. Sk), ale i s ostatnými krajinami juhovýchodnej Ázie. Vo vzťahu k Malajzii, Indonézii, J. Kórey, Tchaj-wanu sa v úhrne pasívne saldo prehĺbilo o 4 712,6 mil. Sk a v roku 2001 dosiahla 11 344,8 mil. Sk. Príčinou takéhoto vývoja je predovšetkým enormne rastúci dovoz spotrebného tovaru.

Saldo obchodu s EÚ sa zhoršilo v II. polroku 2001 (vývoz v II. polroku oproti I. polroku poklesol). Za I. polrok je saldo aktívne vo výške 13 164,3 mil. Sk, za júl–december už pasívne vo výške 2 994,7 mil. Sk.

Vo vzťahu k ČR je v  I. polroku 2001 saldo pasívne vo výške 496,5 mil. Sk, v II. polroku sa prehĺbilo až na 5 552,5 mil. Sk.

2.7. Predikcia vývoja zahraničného obchodu na rok 2002

Bilancia zahraničného obchodu SR je dlhodobo deficitná. V roku 2001 deficit dosiahol historicky najvyššiu hodnotu a prevýšil všetky prognózy. 

Hlavným faktorom negatívne ovplyvňujúcim  saldo zahraničného obchodu je nesporne stagnácia svetovej ekonomiky a najmä v krajinách EÚ, ktoré sú najväčším obchodným partnerom SR (do týchto krajín smeruje 59,9 % slovenského vývozu a dovoz z týchto krajín predstavuje 49,8 %). V roku 2002 sa neočakáva zásadná zmena hospodárskeho vývoja, a preto možno očakávať len pomalý nárast exportu do  teritórií  s vyspelou ekonomikou.

V prípade dovozu z ČR, s ktorou bolo v roku 2001 zaznamenané najvýraznejšie zhoršenie salda zahraničného obchodu (14,6 mld. Sk), nie je možné očakávať ani v roku 2002 zásadnú zmenu. Pozornosť je preto potrebné zamerať na zvýšenie vývozu do ČR najmä v tých odvetviach, do ktorých smerujú v ČR najväčšie objemy priamych zahraničných investícií (automobilový a elektrotechnický priemysel).

Nárast investičných dovozov a priamych zahraničných investícií sa môže už v roku 2002 pozitívne prejaviť zvýšením konkurencieschopnej produkcie tovarov na vyspelých zahraničných trhoch. Možno očakávať, že zahraniční investori, resp. nadnárodné spoločnosti majú  odbyt  na týchto trhoch zabezpečený. Pre tradičných domácich výrobcov to bude znamenať zvýšiť aktivity v oblasti marketingu a prispôsobiť obchodnú stratégiu podmienkam na týchto trhoch. K rozvoju exportu by súčasne prispelo intenzívnejšie prepojenie nadnárodných spoločností s domácimi výrobcami, a tým zvýšenie miery priameho exportu SR. 

V roku 2002 možno očakávať rast exportu automobilov a súčastí pre automobilový priemysel, náznakom čoho je aj zavedenie produkcie nových výrobkov vo Volkswagen Slovakia. Súčasne s rozvojom finálnej produkcie automobilov sa rozvíja aj výroba subdodávok (výroba prevodoviek, káblov, častí z plastov a pod.). V tejto súvislosti pozitívnym prínosom, i keď nie priamym, môžu byť investície automobiliek v ČR, prípadne v ostatných susedných krajinách. 

	Vývoj dovozu agropotravinárskych komodít negatívne ovplyvnila zlá úroda pšenice, jačmeňa a kukurice vplyvom sucha v roku 2000. Ako naznačujú výsledky úrody týchto plodín v roku 2001, mala by sa dynamika ich  dovozu výrazne zmierniť.

Na strane dovozu naďalej zostáva rizikovým faktorom domáci dopyt, ktorý súvisí s rastom reálnych miezd, poklesom inflácie a znížením daní z príjmu fyzických osôb. Na druhej strane určitým pozitívnym podnetom je možnosť vrátenia DPH cudzincom za tovar kúpený  v SR.

	Predikcia vývoja zahraničného obchodu v roku 2002 – 2003 je v nasledujúcom prehľade (v mld. Sk):

Rok	Vývoz	Dovoz	Saldo	
2000	548,4	590,7	- 42,3	
2001	610,7	713,9	-103,2	
2002	724,3	816,3	- 92,0	
2003	836,0	914,0	- 78,0	
Zdroj: NBS

	 Nepriaznivý vývoj zahraničného obchodu SR v nasledujúcom období súvisí s kapitálovou a časovou náročnosťou riešenia štrukturálnych zmien slovenského hospodárstva, ktoré sú sprevádzané vysokou dovoznou náročnosťou domácej spotreby, ako aj vývozu.

3. Vyhodnotenie Komplexného programu podpory exportu

Základnými cieľmi materiálu „Komplexný program podpory exportu“, ktorého spracovanie vyplynulo z uznesenia vlády SR č. 74 zo dňa 27. januára 1999 k Plánu práce vlády SR na rok 1999, bolo definovanie postoja vlády SR k podpore exportu všeobecne a komplexne, vytýčenie princípov, smerov, aktivít a zámerov podpory exportu do budúcnosti, ako aj stanovenie časového plánu na najbližšie štyri roky, s konkrétnymi opatreniami pre úspešnú realizáciu exportnej stratégie.

Ku  Komplexnému programu podpory exportu bolo prijaté uznesenie č.499/1999, v ktorého prílohe boli sformulované prioritné úlohy a opatrenia na podporu exportu. Opatrenia boli rozdelené do troch oblastí a to: oblasti finančnej, menovej a cenovej politiky, regionálnej politiky a do oblasti inštitucionálno-organizačnej. Program bol v nadväznosti na vývoj zahraničného obchodu v roku 2000 aktualizovaný.

Zabezpečovanie stanovených cieľov v jednotlivých oblastiach, ktorých charakter a pôsobenie má strednodobé, resp. dlhodobé účinky, je nasledovné:

v oblasti finančnej, menovej a cenovej politiky
•	podiel exportných dotácií na agroprodukty sa znížil (v roku 2000 boli dotácie v celkovej výške 534,6 mil. Sk, v roku 2001 v objeme 314,3 mil. Sk). Stále však nie sú využívané možnosti výšky limitov stanovených Uruguajským kolom GATT, čo by výrazne napomohlo znižovaniu deficitu obchodnej bilancie v oblasti agroproduktov,
•	Ministerstvo hospodárstva SR aktívne, v súčinnosti s Ministerstvom financií SR, spolupracuje vo vymedzených oblastiach licenčnej a colnej politiky pri zefektívňovaní colného režimu,
•	bol aktualizovaný systém a metodika pri spracovaní výstupov pri sledovaní vývoja cenových relácií vývozno-dovoznej produkcie z pohľadu rozhodujúcich výrobkových skupín a ich užitia.

v oblasti regionálnej politiky
•	v oblasti skvalitňovania cestovného ruchu bol vládou SR prijatý a schválený významný dokument „Národný program rozvoja cestovného ruchu“, ktorý by mal vytvoriť predpoklady pre podstatné zvýšenie aktívneho salda v tejto oblasti a zlepšenie podmienok a spolupráce s malými a strednými podnikateľmi na regionálnej úrovni,
•	v oblasti licenčnej politiky Ministerstvo hospodárstva SR pripravilo návrh zákona o niektorých opatreniach v zahraničnom obchode, ktorého súčasťou je aj úprava licenčného konania, s cieľom liberalizácie a zvýšenia transparentnosti licenčnej politiky. Dovozný režim SR je otvorený a dovozné neautomatické licencie sú vyžadované len na minimálny počet tovarov, v súlade s prijatými ochrannými opatreniami podľa ustanovení GATT,
•	rozšírením bilaterálnej spolupráce sú vytvárané priaznivejšie podmienky zamestnávania slovenských podnikateľských subjektov v oblasti stavebných prác. Táto činnosť je však podmienená záujmami príslušných krajín, ako i stanovenými limitmi počtu pracovníkov,
•	v priebehu roku 2001 boli vytvárané podmienky pre zlepšenie podnikateľského prostredia.

	Od 1. januára 2001 nadobudla účinnosť novela zákona o daniach z príjmov 
č. 466/2000 Z. z., v ktorom v § 35 písmeno a) – úľavy na dani, boli upravené podmienky oslobodenia od dane pre investorov. Zákon č. 193/2001 Z. z. o podpore na zriadenie priemyselných parkov a doplnení zákona NR SR č. 180/1995 Z. z. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov je účinný od 1. júna 2001. 

Od 1. novembra 2001 je účinný zákon č. 464/ 2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci. Zákony č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja a č. 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch a o zmene a doplnení niektorých zákonov sú účinné od 1. januára 2002.

•	ďalším významným bodom bolo prijatie zákona č. 193/2001 Z. z. o podpore na zriadenie priemyselných parkov a o doplnení zákona NR SR č. 180/1995 Z. z., o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť dňa 1. júna 2001.

Existujúce tzv. „sivé zóny“ sa môžu stať spolu s využitím zákona č. 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch efektívnym nástrojom na podporu reštrukturalizácie už jestvujúcich  priemyselných areálov s použiteľnou infraštruktúrou. Využitie týchto sivých zón by prispelo i k reštrukturalizácii viacerých priemyselných odvetví. Preto okrem novelizácie zákona o priemyselných parkoch je účelné taktiež novelizovať aj zákon o investičných stimuloch a zaradiť do podpory investovania aj poskytovanie stimulov tým investorom, ktorí sú ochotní investovať do existujúcich priemyselných aktív (napr. odpustenie dane z prevodu nehnuteľností, umožnenie zrýchleného odpisovania v určených prípadoch, zaplatenie časti kúpnej ceny priemyselných nehnuteľností, resp. aktív - v regiónoch s vysokou nezamestnanosťou  aj celú kúpnu cenu, vrátane rozšírenia stimulov aj na investovanie v smere umožnenia nákupu priemyselných aktív z konkurzu). Takto orientovaná podpora by smerovala nielen do rozvoja podnikateľských subjektov a realizácie nových výrobných kapacít, ale aj do rozvoja obcí, miest a ekonomického rastu daného regiónu.

Pre rok 2001 bolo zo štátneho rozpočtu vyčlenené 500,0 mil. Sk, z toho pre Priemyselný park Záhorie 255,0 mil. Sk a Priemyselný park IGP Vráble 28,8 mil. Sk. Vzhľadom na to, že zákon nie je ešte v účinnosti ani 1 rok, nie je možné v tomto štádiu konkrétne špecifikovať ďalšie projekty a predpokladaný prínos zákona vo vzťahu k zahraničnému obchodu Slovenskej republiky. 
V roku 2002 sa SARIO bude prednostne zameriavať na propagáciu zámerov budovania priemyselných parkov v zahraničí a prezentáciu ich výhod pre potenciálnych zahraničných investorov v Slovenskej republike. Ministerstvo hospodárstva SR pripravuje v apríli t. r. seminár k uvedenej problematike.

•	v oblasti programov na podporu malého a stredného podnikania (MSP) boli vytvárané podmienky pre zapojenia sa do projektov so zahraničnou účasťou s firmami z oblasti strojárskeho, textilného a drevárskeho priemyslu prevažne s firmami s krajín Európskej únie. Ďalej boli vytvárané podmienky pre prezentáciu malých a stredných podnikateľov na subkontraktačných veľtrhoch a na zahraničných kooperačných podujatiach.

v oblasti inštitucionálno-organizačnej
•	boli vykonané konkrétne kroky na posilnenie výkonu ekonomickej diplomacie na Stálej misii pri OSN, na Stálej misii SR pri EÚ v Bruseli, pričom sa plánuje ďalšie posilnenie výkonu ekonomickej diplomacie aj na iných ZÚ SR,
•	v roku 2001 boli exportné aktivity v inštitucionálnej rovine realizované predovšetkým prostredníctvom Eximbanky SR.
Eximbanka SR predpokladá v roku 2002 podporiť prostredníctvom svojich akcií export v porovnaní s rokom 2001 o 13,1 mld. Sk viac, t. j. o 48,2 %. Uvedená podpora dosiahne cca 5,5 % z predpokladaného objemu exportu SR v tomto roku. Základom podpory exportu prostredníctvom produktov Eximbanky SR je jej zdrojová vybavenosť. Celkové zdroje sa podľa návrhu rozpočtu na rok 2002 plánujú zvýšiť v porovnaní s rokom 2001 len o 4,8 %. Je však potrebné kapitálovo posilniť Eximbanku SR tak, aby mohla splniť kritériá pre členstvo v Bernskej únii a aby mohla byť na porovnateľnej úrovni s podobnými subjektmi pôsobiacimi v tejto oblasti v rámci krajín EÚ. Podpora exportu by mala predstavovať cca 10 %- ný podiel na celkovom exporte SR.

MH SR ako ústredný orgán štátnej správy zodpovedný za vývoj zahraničného obchodu a riadenie zahraničnoobchodnej politiky vyvíja sústavné úsilie pre vytváranie priestoru na zvyšovanie exportu, pričom rozhodujúcou úlohu v tom zohrávajú OBEO ZÚ SR v zahraničí a organizovanie oficiálnych účastí na výstavníckých akciách v zahraničí, pričom rozpočtové zdroje na túto činnosť sa každoročne znižujú, čím sa nevytvára dostatočná podpora proexportným aktivitám zo strany štátu. OBEO pozitívne ovplyvňujú aktivity zamerané na podporu exportu a investícií v príslušných teritóriách prostredníctvom spravodajskej činnosti (pravidelná, operatívne správy), stykovej činnosti (pracovné cesty v teritóriu), aktivít v zmluvno-právnej oblasti (spolupráca pri príprave dohôd o medzinárodnej spolupráci), proexportných aktivít (semináre a kooperačné stretnutia, účasť slovenských firiem na výstavách a veľtrhoch vrátane oficiálnych účastí, misie, iniciovanie vstupu investícií do SR, analýzy trhu, makroekonomické analýzy a marketingové štúdie, spracovanie dopytov, príprava podkladov pre tendre, publikačná činnosť a vystúpenia v masmédiách).

Ďalším subjektom pôsobiacim v zmysle zákona č.379/1996 Z. z., v znení neskorších predpisov v oblasti podpory exportu je Fond na podporu zahraničného obchodu (FPZO). V súvislosti s definitívne prijatou koncepciou transformácie fondu jeho aktívna činnosť bola vykonávaná do konca roku 2000. V priebehu roku 2001 boli vykonávané aktivity na jeho transformáciu tak, aby v maximálnej miere mohlo byť zachované získané know-how, zvlášť informačný systém. Transformácia FPZO na novú organizáciu „Manažérske, konzultačné a poradenské e-business centrum“, ktorá bude mať právnu formu združenia právnických osôb, vhodným spôsobom vyplní medzeru, ktorá existuje v tejto oblasti. Združenie bude vykonávať aktivity pre podnikateľskú sféru hlavne v oblasti budovania a využitia e-business v ekonomike SR, vrátane vydávania a registrovania certifikátov pre bezpečný elektronický obchod, ďalej školení a  využívaní progresívnych e-business technológií. 

Špecializovanou organizáciou v oblasti zahraničného obchodu je Slovenská agentúra pre rozvoj investícii a obchodu (SARIO). V priebehu roku 2001 boli riešené otázky jej právneho postavenia, v  dôsledku čoho bol zdržaný proces podpory exportu a investícií a konštituovanie SARIO ako štátnej a. s. nebolo doriešené ani v priebehu roku 2001. V závere roka 2001 sa pristúpilo ku konštituovaniu SARIO ako príspevkovej organizácie Ministerstva hospodárstva SR. Tým sú vytvorené a splnené podmienky pre implementáciu programov Phare a štátnych príspevkových programov, vrátane konštituovania Riadiaceho a kontrolného výboru, ktorý bude, v zmysle zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, schvaľovať projekty. 

Uznesením vlády SR č. 356/2000 boli schválené štátne príspevkové programy podpory exportu:

•	program podpory exportu výrobkov,
•	elektronického obchodu,
•	marketingových informácií,
•	účasti na medzinárodných výstavách,
•	podpora rozvoja priemyselných zón.

	V priebehu roku 2002, na základe požiadaviek podnikateľského sektora, sa pripravuje aktualizácia a prípadné doplnenie (napr. podpora vysielania obchodných delegácií a misií, podpora a propagácia slovenských výrobkov v zahraničí, účasť na vzdelávacích programoch pre tuzemských výrobcov, program rozvoja informačného systému o zahraničnom obchode) programov štátnych príspevkových programov, v súčasnosti označovaných ako podprogramy podpory exportu a investícií SR9906.01, s cieľom zefektívniť ich realizáciu a účinnosť.
Vzhľadom na už známe právne problémy s  konštituovaním SARIO, rozpočtové prostriedky pre rok 2000 a 2001 neboli čerpané. Ministerstvo financií SR udelilo výnimku z ich časového čerpania. Pre rok 2002 sú pre program podpory exportu a investícií rozpočtované finančné prostriedky vo výške 140 mil. Sk. Zároveň je Slovenská republika v tomto roku beneficientom exportných grantov z prostriedkov Phare (EDIS SR 9906.01) s čerpaním do novembra 2002. V dôsledku uvedených skutočností a požiadaviek podnikateľského prostredia a združení je potrebné na rok 2003 alokovať finančné zdroje vo výške 160 mil. Sk.

Na základe doterajších poznatkov z aplikácie štátnych príspevkových programov realizovaných v  pôsobnosti Ministerstva hospodárstva SR je možné konštatovať, že znamenajú priamu, resp. nepriamu finančnú podporu pre malé a stredné podniky a sú zo strany podnikateľskej sféry mimoriadne pozitívne hodnotené. Pokračovanie vo vládou SR schválených programoch, zvlášť pre oblasť podpory exportu a investícií má svoje opodstatnenie.

	Spoločnosť GTSystems na základe nominácie MH SR získala dňa 6. 12. 2000 na pôde UNCTAD certifikát zriaďovateľa a poskytovateľa služieb Trade Point Slovakia (TPS). TPS tvoriaci súčasť celosvetovej obchodnej siete Global Trade Point Network (GTPNet) je zameraný na komplexnú podporu rozvoja obchodu a zvlášť zahraničného obchodu malých a stredne veľkých firiem SR prostredníctvom vytvorenia a prevádzkovania virtuálneho obchodného miesta (v databáze firiem v sieti GTPNet sa nachádza 712 prospektov MSP v SR a 75 495 prospektov ich produktov, zároveň je zabezpečený prístup k celosvetovej databáze firiem z členských krajín GTPnet) pre uľahčenie obchodu MSP a poskytovania komplexných e-business služieb svojim klientom. TPS ďalej poskytuje sprostredkovanie obchodných príležitostí (ETO - Electronic Trading Opportunities) – priame ponuky na nákup a predaj tovarov a služieb. Priorita činnosti TPS je však v ponuke osvety, vzdelávacích a tréningových kurzov a v ponuke outsourcingu služieb, ktorý nevyžaduje investície ani personálne náklady zo strany firiem. TPS spracoval národné a lokálne informácie súvisiace s obchodom, ktorých časť je už sprístupnená na centrálnej stránke GTPNet.

	V súvislosti s prístupovým procesom do EÚ sa neustále zvyšujú nároky na informačné zabezpečenie štatistických analýz ako podpory rozhodovania v oblasti zahraničného obchodu. Z toho dôvodu je potrebný ďalší rozvoj existujúceho informačného systému o zahraničnom obchode na MH SR. Posilnením prostriedkov hardvéru a softvéru by sa zabezpečilo zefektívnenie prevádzky systému, zvýšenie funkčnosti a spoľahlivosti, zvýšenie bezpečnosti a ochrany dát a tiež možnosť efektívnejšej aktualizácie systému, ktorej nutnosť vyplýva z priebežných metodických zmien súvisiacich tiež s prístupovým procesom do EÚ.

V systéme podpory exportu v rovine morálneho ocenenia Ministerstvo hospodárstva SR od roku 1994 každoročne vyhlasuje v rámci proexportných opatrení súťaž „Najlepší exportér roku“. Súťaž je organizovaná pod záštitou predsedu vlády SR a v súčasnosti sa koná už jej 7. ročník v spolupráci s Eximbankou SR. Počas tohto obdobia sa súťaže zúčastnil veľký počet slovenských exportérov. Odovzdávanie ocenení na najvyššej úrovni je spojené s publicitou, čo napomáha podnikateľským subjektom v ich exportných aktivitách. Vzhľadom na uvedené chceme v tejto tradícii pokračovať.