Správa o plnení opatrení vlády SR na prekonanie dopadov finančnej a hospodárskej krízy za rok 2009 

Súčasná globálna finančná kríza zaznamenala rozsiahle negatívne dopady na ekonomiky jednotlivých krajín. Vzhľadom na vysokú otvorenosť slovenskej ekonomiky to predstavuje výrazné riziko, ktoré sa prejavuje výrazným zhoršením dynamiky ekonomického rastu.

Slovenská ekonomika pre svoju otvorenosť je veľmi citlivá práve na vývoj v najrozvinutejších krajinách, predovšetkým v rámci EÚ, kam smeruje podstatná časť slovenského exportu. S výraznejším oživením ekonomiky sa ráta v druhej polovici roka 2010 a najmä v roku 2011. V roku 2010 bude pokračovať znižovanie likvidity v reálnej ekonomike.

Vo všeobecnosti môžeme konštatovať, že hospodárska kríza je súčasťou fungovania krátkodobého hospodárskeho cyklu v trhovej ekonomike. Vláda SR reagovala na vznik finančnej krízy okamžite. V novembri 2008 bol uznesením vlády č. 808/2009 schválený prvý súbor protikrízových opatrení, pričom opatrenia boli štruktúrované do jednotlivých oblastí hospodárskej politiky. Jednotlivým opatreniam bol priradený hlavný gestor (ministerstvo), spolupracujúce rezorty a termín splnenia. Celkovo bolo navrhnutých 27 konkrétnych opatrení v oblasti makroekonomiky, fiškálnej a rozpočtovej politiky a jednotlivých štrukturálnych politík.

Európska rada v decembri 2008 schválila plán na oživenie európskeho hospodárstva. Reakciou vlády SR na tento plán bolo prijatie druhého súboru protikrízových opatrení, ktorý bol prijatý  uznesením vlády č. 969 zo 17. decembra 2008.  

Tretím súborom opatrení vlády SR, ktorý bol prijatý číslom 125 z 9. februára 2009, boli doplnené opatrenia v makroekonomickej oblasti a oblasti podnikateľského prostredia. 

Súčasná situácia 

Ekonomika SR klesla reálne v prvom až treťom štvrťroku 2009 o 5,3%, čo predstavuje výrazný prepad oproti rovnakému obdobiu roku 2008 (rast 7,8%) a aj celému roku 2008
(rast 6,4%). Vývoj odráža vplyv hospodárskej krízy, ktorá priniesla značné oslabenie zahraničného dopytu, čo spôsobilo pretrvávajúci pokles dynamiky slovenského exportu, priemyselnej výroby, trhu práce a celkového domáceho dopytu. Spomalenie potenciálneho rastu sa prejavilo
na ekonomickom vývoji, ktorý sa nachádza hlboko pod svojou potenciálnou úrovňou. Avšak slovenská ekonomika vykazuje lepšie medzikvartálne výsledky ako napríklad krajiny v rámci OECD. 

Podľa dopytovej štruktúry ekonomiky bol v medziročnom porovnaní pokles v prvom 
až treťom štvrťroku 2009 spôsobený poklesom domáceho aj zahraničného dopytu. Reálne klesla každá zložka HDP okrem konečnej spotreby vlády (rast o 2,5%). Konečná spotreba domácností klesla o 0,2%. To bolo spôsobené zhoršením podmienok na trhu práce ako aj poklesom spotrebiteľskej dôvery začiatkom roka. V druhom štvrťroku síce domáca spotreba zaznamenala medziročný rast o 0,5%, avšak v treťom štvrťroku opäť poklesla o -0,3%. Bilancia zahraničného obchodu za prvý až tretí štvrťrok (v bežných cenách) bola kladná a lepšia ako v rovnakom období roku 2008, k čomu prispelo kladné saldo zahraničného obchodu v druhom a treťom štvrťroku.
 
Z hľadiska odvetvovej štruktúry najviac k poklesu HDP v prvých troch štvrťrokoch 2009 prispeli exportne orientované odvetvia, ktoré doteraz tradične generovali vysoký rast. 
Ide predovšetkým o výrobu dopravných prostriedkov, strojov a elektrických zariadení. V novembri 2009 však priemyselná výroba dosiahla prvýkrát od októbra 2008 medziročný rast na úrovni 1,04 %, čo však bolo do istej miery spôsobené aj nižšou porovnávacou základňou, v decembri 2009 to už bol rast na úrovni 11,9 %. Najrýchlejšie rástli práve výroba dopravných prostriedkov, výroba strojov, ako aj  výroba elektrických zariadení. Za prvých jedenásť mesiacov roku 2009 poklesla o 15,8 %. V roku 2009 priemyselná produkcia oproti rovnakému obdobiu minulého roka poklesla o 14,59 %. Hrubý domáci produkt rástol medzikvartálne vyjadrený v mil. eur postupne – prvý štvrťrok dosiahol hodnotu 14 448,9 mil. eur, druhý štvrťrok mierne rástol na hodnotu 15 770,2 mil. eur a hodnota HDP v treťom štvrťroku sa dostala na hodnotu 17 035,3 mil. eur.   

Pokles dopytu našich najvýznamnejších obchodných partnerov sa musel nevyhnutne odraziť na vývoji zahraničného obchodu. Zníženie objemu exportu tovarov bolo zaznamenané už                 v poslednom štvrťroku 2008, pričom za dvanásť mesiacov roka 2009 zaznamenal objem exportu pokles na úrovni 19,9 %. Najvýraznejšie prepady zaznamenala oblasť automobilového a hutníckeho priemyslu. Saldo obchodnej bilancie bolo po dvanástich mesiacoch roka 2009 aktívne vo výške 1 257,0 mil. eur1, čo bolo spôsobené rýchlejším poklesom dovozov v porovnaní                s vývozmi. Za zlepšením salda bol nižší dovoz priemyselných dodávok a príslušenstva dopravných zariadení. V prvých desiatich mesiacoch roku 2009 prišlo k medziročnému zlepšeniu salda bežného účtu platobnej bilancie o 1987,4 mil. eur, pričom dosiahnutý deficit bol vo výške 1 298,3 mil. eur. Zlepšenie salda bolo spôsobené predovšetkým pozitívnym vývojom na strane bilancie tovarov.

Porovnanie vývoja zmeny HDP a priemyselnej výroby a predaja medzi SR a OECD.

Dopady prijatých opatrení  

Prevažná časť, vládou SR prijatých, protikrízových opatrení nemala dopad na rozpočet verejnej správy, nakoľko na ich plnenie neboli potrebné finančné zdroje. Na opatrenia, na ktoré finančné zdroje boli vyčlenené, z pohľadu metodiky ESA 95 ide o finančné operácie, boli financované v rámci konkrétnych schválených výdavkových titulov kapitol štátneho rozpočtu, alebo to boli  opatrenia financované z fondu EBRD, BIDSF. Ide o opatrenia tretieho súboru opatrení, 
na ktorý bolo vyčlenených 100 mil. eur, pričom negatívne vplyvy týchto opatrení na saldo verejnej správy boli kompenzované viazaním výdavkov verejnej správy zo štátneho rozpočtu a rozpočtov územných samospráv.

Vládou prijaté opatrenia sú rozdelené do oblastí:

1.	Opatrenia v oblasti makroekonomickej politiky boli zamerané na okamžité zvýšenie agregátneho dopytu a tým aj na oživenie spotreby a výroby, spočívali najmä v maximalizácii čerpania fondov EÚ, zabezpečení realizácie PPP projektov v oblasti výstavby diaľničnej siete, zvýšeniu nezdaniteľnej časti základu dane u dane z príjmu fyzických osôb a zvýšeniu zamestnaneckej prémie, skrátenie lehoty na vrátenie nadmerných odpočtov DPH a úprava vstupnej ceny pri odpisovaní  hmotného a nehmotného majetku. 
	
V súvislosti s urýchlením realizácie PPP projektov bola upravená rozpočtová kapitola MDPT SR na rok 2010. Stav čerpania rozpočtu na prípravu a výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest k 30. septembru 2009 bol 241 089 761 eur, čo predstavuje čerpanie na úrovni 29 %.
	
V období 2008 a 2009 bolo odovzdaných do užívania 41 km úsekov diaľnic a rýchlostných ciest (2008 – 21,1 km, 2009 - 19,8 km = spolu 40,9 km), t.j. podľa hodnotiaceho kritéria v polovičnom profile (2008 – 43,7 km, 2009 – 48,8 km = spolu 92,5 km). Pri naplnení programu 
do konca roka 2010 bude odovzdaných ďalších 52 km, čo znamená podľa hodnotiaceho kritéria 
84 km diaľnic a rýchlostných ciest v polovičnom profile. Dobudovanie diaľničnej siete okrem toho zvyšuje konkurenčné výhody Slovenska v strednodobom a dlhodobom časovom horizonte. 

	V oblasti elektroenergetiky pokračovala realizácia všetkých rozostavaných prioritných projektov , výstavba  3. a 4. bloku JE Mochovce (880 MW), Paroplynového cyklu Malženice (436 MW). Výstavba špičkovej plynovej elektrárne Panické Dravce pri Lučenci s výkonom 50 MW je pred ukončením. Uvedenie zdroja do prevádzky je plánované na prvý polrok 2010. Kogeneračný zdroj v Bardejove s elektrickým výkonom 8 MW na báze biomasy bol ku koncu roka 2009 uvedený do skúšobnej prevádzky. Slovenské elektrárne a.s. pokračujú v realizácii  programu modernizácie a zvyšovania výkonu Atómovej elektrárne Bohunice V2, kde výkon bol doteraz zvýšený na 954 MW. Cieľom je dosiahnuť výkon 1000 MW do konca roku 2010. 

	K najväčšej koncentrácii pracovných síl má dôjsť na výstavbe elektrárne Mochovce 3, 4, kde počet pracovníkov v roku 2011 môže dosiahnuť až 4 000. Do výstavby Paroplynovej elektrárne Malženice je už zapojený tiež veľký počet pracovných síl. Pre obdobie rokov 2012 - 2015 sa pripravuje realizácia viacerých významných energetických projektov. Sú to najmä Paroplynové elektrárne v areáli Slovnaft (880 MW), resp. v areáli Elektrárne Vojany (400 MW), ale aj Vodné dielo Sereď (51 MW), či malé vodné elektrárne na rieke Hron. 

	Realizáciou predovšetkým uvedených prioritných energetických investícií bude v horizonte rokov 2012 - 2013 znova zabezpečená sebestačnosť a exportná schopnosť Slovenska v oblasti elektriny.

Pri úrovni fiškálneho impulzu 1 566 mil. eur a multiplikátore 0,5 predstavuje vplyv na HDP 
na úrovni 783 mil. eur, čo znamená, že uvedené opatrenia prispejú k rastu HDP 1,2 percentuálnymi bodmi. 

2. Rozpočtová politika - v roku 2009 bola fiškálna politika jednoznačne expanzívna napriek plánovanej konsolidácii verejného deficitu vďaka fondom EÚ, plánovaným PPP projektom, ale aj z dôvodu niektorých očakávaných príjmov, ktoré mali jednorazový charakter (otvorenie kapitalizačného piliera dôchodkového systému, príjmy z predaja majetku) a mali napomôcť financovať verejné výdavky. Napriek tomu, vyvstala potreba prehodnotenia strednodobých rozpočtových cieľov, ktoré sú momentálne z pohľadu globálnej finančnej krízy pre Slovensko príliš ambiciózne a ich dôsledné plnenie by mohlo zbytočne spomaliť ekonomiku Slovenska. 

Najvýznamnejším opatrením v oblasti rozpočtovej politiky bolo prehodnotenie rozpočtového cieľa salda verejnej správy na roky 2009 a 2011 tak, aby Slovensko pokračovalo v ceste konsolidácie smerom k splneniu strednodobého cieľa a zároveň sa minimalizovalo riziko spomalenia ekonomického rastu z dôvodu fiškálnej politiky. 

	Výsledkom expanzívnej fiškálnej politiky je prehĺbenie deficitu verenej správy z 2,3 % HDP v roku 2008 na odhadovaných 6,3 % HDP v roku 2009.

	Od roku 2010 sa vláda SR zaviazala začať opätovne s konsolidáciou verejných financií s cieľom dosiahnutia vyrovnaného rozpočtu v roku 2015. Napriek reštriktívnej fiškálnej politike bude v roku 2010 na slovenskú ekonomiku aj naďalej pôsobiť výrazný fiškálny impulz tvorený projektmi PPP a prostriedkami z fondov EÚ. 

3.	Opatrenia v oblasti finančného trhu vychádzali zo skutočnosti, že bankový a finančný sektor na Slovensku bol v čase vzniku krízy pomerne zdravý a konsolidovaný. Medzi opatrenia
 v tejto oblasti patria: 
	SZRB: Zvýšenie základného imania banky o l mld. Sk na financovanie programov 
pre malých a stredných podnikateľov a príprava čerpania úverovej linky od EIB v objeme 30 - 40 mil. eur na rozvoj malého a stredného podnikania, 
	Eximbanka: Zvýšenie základného imania o 345 mil. Sk za účelom rozšírenia financovania vývozných úverov, a to najmä v segmente malých a stredných podnikov a doplnenie poistných fondov Eximbanky zo štátneho rozpočtu v objeme 500 mil. Sk na zvýšenie jej poistnej kapacity. 

      4. Opatreniami smerujúcimi do podnikateľského prostredia bola podporená snaha 
o zabezpečenie rastu konkurenčnej schopnosti podnikateľských subjektov, zabezpečenie kvalitného podnikateľského prostredia za účelom tvorby pridanej hodnoty a vytvárania nových pracovných miest. Tieto opatrenia boli smerované do oblastí: 

a) oblasť zvyšovania konkurenčnej schopnosti podnikov: Išlo najmä o zlepšenie prístupu začínajúcich podnikateľov k finančným zdrojom, znižovanie administratívnych bremien, verejné obstarávanie, zintenzívnenie ofsetových programov, urýchlenie zavedenia jednotných kontaktných miest pre všetky skupiny a formy podnikov, zvýšenie dostupnosti širokopásmového prístupu k vysokorýchlostnému internetu, posilnenie kapacity programu podpory vzdelávania, školení a poradenstva pre vybrané skupiny záujemcov o podnikanie.

Na plnenie opatrení v tejto oblasti bolo schválených 14,7 mil. eur, pričom čerpaných bolo 6,9 mil. eur. Relatívne nízka úroveň čerpania pridelených zdrojov bola spôsobená zdĺhavou administratívnou prípravou realizácie jednotlivých programov, najmä v nadväznosti na potrebu zosúladenia existujúcich pravidiel poskytovania štátnej pomoci s pravidlami EÚ. 

	Názov opatrenia (v tis. €)	schválené	Čerpanie  	
1	Posilnenie úverovej kapacity Mikropôžičkového programu	5 000	0	
2	Nová koncepcia inkubátorovej starostlivosti pre MSP	500	26,7	
3	Posilnenie kapacity programu podpory vzdelávania, školení a poradenstva pre vybrané skupiny záujemcov o podnikanie	500	239,9	
4	Realizácia schémy podpory poradenstva pre pod. sektor	2 000	0	
5	Posilnenie štátneho programu „Pomoc MSP na trhu EÚ	100	0	
7	Program obnovme si svoj dom	6 639 	6 639	
	SPOLU	14 739	6 905,6	

Nulové čerpanie finančných zdrojov pri opatrení Posilnenie úverovej kapacity Mikropôžičkového programu, bolo spôsobené skutočnosťou, že pravidlá na čerpanie týchto zdrojov boli pripravované súčasne s pravidlami nakladania s revolvingovými prostriedkami, ktoré boli poskytnuté SR ešte z programu PHARE. Schválenie Mikropôžičkového programu tak bolo oneskorené v dôsledku dlhotrvajúceho riešenia prevodu vlastníckych práv k týmto zdrojom na Slovenskú republiku.    

Z dôvodu pretrvávajúceho doznievania hospodárskej krízy najmä v sektore malých a stredných podnikov bude potrebné nevyčerpané prostriedky, ktoré boli na podporu MSP schválené, použiť v národných programoch, ktoré sú realizované prostredníctvom NADSME, a to pri zachovaní ich celkového účelu použitia. Cieľom tohto návrhu je finančné posilnenie aj tých programov, ktoré neboli finančne posilnené, pričom ich realizácia sleduje napĺňanie potrieb malých a stredných podnikateľov. Konkrétne ide o programy na rozšírenie analytickej kapacity k riešeniu problémov podnikateľského prostredia, zlepšenie informovanosti MSP a propagácie najlepšej praxe v podnikateľskej činnosti.  

b) investičná pomoc: od 1. 4. 2009, t. z. od obdobia, kedy vstúpil do účinnosti zákon č. 56/2009, ktorým sa novelizoval zákon č. 561/2007 Z. z. o investičnej pomoci do 31. 12. 2009 bolo vládou SR schválené poskytnutie investičnej pomoci na 6 investičných projektov. Ich realizáciou sa plánuje vytvoriť 2 718 pracovných miest pri očakávanej výške oprávnených nákladov 336,668 mil. eur.   

c) opatrenia na podporu aplikovaného výskumu a inovácií mali za cieľ podporovať transfer inovatívnych technológií, presun zdrojov základného výskumu do aplikovaného výskumu a na inovácie, poskytovanie stimulov pre výskum a vývoj vykonávaný podnikateľmi, vyhlásenie verejnej výzvy a financovanie projektov programu APVV na podporu výskumu a vývoja v podnikateľskom sektore, vyhlásenie verejnej výzvy a financovanie projektov programu APVV Podpora spolupráce univerzít a SAV s podnikateľským prostredím a vyhlásenie a financovanie ďalších 3 výziev. Na tieto opatrenia bolo vyčlenených viac ako 200 mil. eur (opatrenia č. 21, 22, 57 až 62 v prílohe materiálu). Čerpanie za rok 2009 predstavovalo čiastku viac ako 100 mil. eur.  

d) oblasť energetiky: opatrenia boli zamerané predovšetkým do oblasti zvýšenia energetickej efektívnosti, znižovania energetickej náročnosti a zabezpečenie financovania Programu energetickej efektívnosti. 

Na Program vyššieho využitia biomasy a slnečnej energie v domácnostiach vláda SR vyčlenila 8 mil. eur. Ministerstvo hospodárstva SR začalo prijímať žiadosti od 20. apríla 2009.      Do 31. decembra 2009 bol počet prijatých žiadostí 1 530, z toho 1 303 na kolektory a 227 na kotly. Ku koncu roka bol počet schválených žiadostí 603. Suma finančných prostriedkov vyčlenená 
pre schválené žiadosti bola 618,1 tis. eur. Vysoký počet prijatých žiadostí v roku 2009 ukazuje 
na opodstatnenosť tohto dotačného programu.

Vládou SR vyčlenených 71 mil. eur na zatepľovanie rodinných a bytových domov v rámci vládneho programu zatepľovania bolo ku koncu roka 2009 vyčerpaných. Prostredníctvom tohto programu bolo vytvorených približne 8 tis. pracovných príležitostí a to priamo pri zatepľovaní obytných budov, ale aj vo výrobe stavebných hmôt a materiálov. Sekundárnym cieľom programu bolo zníženie energetickej náročnosti rodinných a bytových domov, a tým aj zníženie nákladov domácností na bývanie. 

e) v oblasti čerpania zdrojov zo štrukturálnych fondov boli aktualizované schémy štátnej pomoci de minimis nad rámec prahu de minimis do výšky 500 000 Eur, riešené otázky financovania projektov európskych zdrojov v spolupráci so Slovenskou bankovou asociáciou, urýchlená implementácia iniciatívy JEREMIE. Taktiež bol zaznamenaný aktívny prístup pri rokovaniach        o zjednodušení postupov pre urýchlenie realizácie programov financovaných z Kohézneho fondu, štrukturálnych fondov alebo z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka.

f) oblasť proexportnej politiky: bola podporená účasť slovenských firiem v zahraničí formou oficiálnych účastí MH SR na veľtrhoch a výstavách a na pôde EÚ a WTO boli aktívne presadzované a podporované opatrenia na posilnenie konkurenčnej schopnosti producentov v exportných odvetviach SR, ako napr. automobilový priemysel a oceliarstvo.

g)  na rozvoj cestovného ruchu, obnovou kultúrnych pamiatok so zameraním na lokality svetového kultúrneho dedičstva prostredníctvom programu Obnovme si svoj dom bolo na rok 2009 vyčlenených a aj vyčerpaných 6,64 mil. Eur.     

5. Politika trhu práce - do tejto oblasti bola smerovaná podstatná časť vyčlenených finančných zdrojov na protikrízové opatrenia. Spomedzi nových nástrojov je zo strany zamestnávateľov najväčší záujem o príspevok na podporu udržania zamestnanosti. Vysoký záujem prejavujú taktiež zamestnávatelia aj o príspevok na podporu vytvorenia nového pracovného miesta, a to hlavne z dôvodu dĺžky udržania pracovného miesta a dĺžky poskytovania príspevku.

V období od 1. marca do 31. decembra 2009 bolo prostredníctvom nových aktívnych opatrení na trhu práce (AOTP) prijatých 3 587 žiadostí na vytvorenie alebo udržanie 53 478 pracovných miest, resp. zamestnanosť uchádzačov o zamestnanie v celkovej dohodnutej sume finančných prostriedkov vo výške 35,62 mil. eur. 

Prehľad realizácie nových AOTP účinných od 1. marca 2009 za obdobie do 31. decembra 2009:
  
AOTP	Počet prijatých žiadostí	Počet uzatv. dohôd	Dohodnutý počet podporených PM, UoZ, zamestnancov, resp. počet poskytnutých príspevkov	Celkový dohodnutý/priznaný príspevok, resp. dávka
(v Eur) 	Počet vytvorených PM, podporených UoZ, zamestnancov	Dohodnutá suma finančných prostriedkov na vytvorené PM (v Eur)	Ø doh. suma na 1 PM alebo osobu
(v Eur)	
§ 50d	310	287	54 501	29 574 435	46 801	14 756 423	315	
§ 50e	3 057	2 910	7 974	25 279 040	6 501	20 642 939	3 175	
§ 50f	217	182	175	289 399	173	213 496	1 234	
§ 50g	3	3	3	2 550	3	2 550	850	
§ 50h	0	0	0	0	0	0	0	
Spolu	3 587	3 382	62 653	55 145 423	53 478	35 615 407	666	
		Zdroj: Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 

Zo strany zamestnávateľov pretrváva stále najväčší záujem o príspevok na podporu udržania zamestnanosti (§ 50d). Uvedeným opatrením bolo podporené udržanie takmer 47 tis. pracovných miest v celkovej v dohodnutej sume 14,8 mil. eur. Priemerná výška finančných prostriedkov 
na udržanie jedného pracovného miesta predstavuje sumu 315 eur.

Vysoký záujem prejavujú zamestnávatelia aj o príspevok na podporu vytvorenia nového pracovného miesta (§ 50e). Prostredníctvom tohto príspevku sa podporilo vytvorenie 6,5 tis. nových pracovných miest v celkovej dohodnutej sume 20,6 mil. eur. Priemerná výška finančných prostriedkov na vytvorenie jedného pracovného miesta predstavuje sumu 3 175 eur. 

Prostredníctvom príspevku ku mzde zamestnanca (§ 50f) sa podporila zamestnanosť 173 zamestnancov v celkovej dohodnutej sume finančných prostriedkov vo výške 213,5 tis. eur. Priemerná výška finančných prostriedkov na podporu jedného zamestnanca predstavuje sumu 1 234 eur. 
V roku 2009 úrady práce, sociálnych vecí a rodiny  prostredníctvom všetkých aktívnych opatrení na trhu práce, vrátane protikrízových opatrení, podporili celkom 224 382 pracovných miest, resp. UoZ alebo ZoZ v celkovej dohodnutej sume finančných prostriedkov vo výške 134,74 mil. eur. Priemerná dohodnutá suma príspevku na jedno pracovné miesto bola vo výške 600 eur.

     Záver

Účinnosť jednotlivých prijatých opatrení je možné posudzovať z niekoľkých hľadísk. Hlavnými cieľmi pri prijímaní proti krízových opatrení bola eliminácia negatívnych dopadov na  tvorbu HDP ako aj podpora zamestnanosti, resp. eliminácia rastu nezamestnanosti.

	Z pohľadu tvorby HDP, expanzívna fiškálna politika spolu so spustením PPP projektov a čerpaním fondov EÚ predstavovala významný fiškálny impulz, ktorého veľkosť sa v roku 2009 odhaduje na úrovni 1 566 mil. eur, čo predstavuje príspevok k ekonomickému rastu vo výške 1,2% HDP. 

V oblasti zamestnanosti, okrem opatrení, ktoré boli súčasťou 3 súborov, bol vládou SR uznesením č. 100/2009 schválený samostatný návrh opatrení na zmiernenie dopadov globálnej finančnej krízy a hospodárskej krízy na zamestnanosť. Zo všetkých prijatých opatrení možno za najúčinnejšie považovať príspevok na podporu udržania zamestnanosti (§ 50d) a príspevok na podporu vytvorenia nového pracovného miesta (§ 50e),  na ktoré bolo čerpaných celkovo vyše 35 mil. Eur. 

Z pohľadu efektívnosti čerpania peňažných prostriedkov boli najúspešnejšie opatrenia, Zatepľovací program (71 mil. Eur), Šrotovné (50 mil. Eur) a Program Obnovme si svoj dom (6,6 mil. Eur). 

Opatrenia na zmiernenie dopadov globálnej ekonomickej krízy, prijaté vládou Slovenskej republiky splnili a naďalej plnia svoj hlavný cieľ, čiastočnú elimináciu negatívnych dopadov globálnej krízy na Slovensko. Opatrenia sú porovnateľné s opatreniami prijímanými v iných členských štátoch EÚ a taktiež sú v súlade s Plánom hospodárskej obnovy Európy. Zároveň je možné podporiť názory viacerých členských štátoch EÚ ako aj európskych inštitúcií, že v súčasnosti nie je vhodné pripravovať ďalšie opatrenia v súvislosti so zmiernením dopadov globálnej ekonomickej krízy, ale je potrebné podporovať prijaté opatrenia, ktoré sa v praxi osvedčili ako najúčinnejšie.

Vo svetle týchto skutočností je potrebné sa v najbližšom období zamerať na tieto kroky:

•	Dôsledne implementovať už prijaté opatrenia, najmä v oblasti budovania infraštruktúry a čerpania prostriedkov EÚ, ktoré svojou veľkosťou majú najväčší potenciál pozitívne ovplyvniť ekonomický rast a len obmedzene zhoršujú saldo verejných financií.

•	Preniesť váhu opatrení predovšetkým na štrukturálne politiky, ktoré je potrebné uskutočniť nie len vo vzťahu k potrebnej fiškálnej konsolidácii, ale najmä s cieľom dosiahnuť vysoký udržateľný hospodársky rast v budúcnosti. 

•	Pri realizácii opatrení je nutné zohľadniť potreby jednotlivých regiónov Slovenska, aby sa urýchlilo znižovanie existujúcich vysokých regionálnych rozdielov, pričom hlavným nástrojom je dobudovanie potrebnej cestnej infraštruktúry a cielená podpora investícií, najmä v oblasti malého a stredného podnikania.

Realizácia týchto krokov by mala prispieť k stabilizácii našej ekonomiky a k naštartovaniu nového hospodárskeho rastu. Ministerstvo financií v rámci prognóz reálneho rastu HDP zverejnilo pre rok 2010 rast 2,8 %, pre rok 2011 rast 3,3 %, pre rok 2012 rast až 4,5 %. Európska komisia je v rámci rastu reálneho HDP trochu zdržanlivejšia a predpovedá reálny rast HDP v roku 2010 1,9 % a v roku 2011 2,6 %, pričom prognózy pre celú Európsku úniu sú podľa Európskej komisie na rok 2010 rast 0,7 % a pre rok 2011 rast 1,6 %. OECD predpovedá OECD ako celku rast v roku 2010 1,9 % a v roku 2011 rast 2,5 %, pričom Slovensku predpovedajú štatistiky OECD v roku 2010 rast 2,0 % a v roku 2011 rast až 4,2 %, čo je oproti rastu OECD ako celku skoro dvojnásobná hodnota.

Ako vidieť Slovensko je stále považované za jednu z najlepšie fungujúcich ekonomík v Európe, ktorá má potenciál neustále rásť. Je preto potrebné podporiť tento rast a sústrediť sa na vytvorenie čo najlepších podmienok pre fungujúci trhový systém v znalostne orientovanej ekonomike.