Dôvodová správa

A.	Všeobecná časť

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre regionálne školstvo (ďalej len „nariadenie vlády“) vychádza z ustanovenia § 7 ods. 10 písm. a) až h) zákona o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení (ďalej len „zákon“) prijatého v Národnej rade Slovenskej republiky dňa 6. novembra 2003.
Návrh nariadenia vlády ustanovuje podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu školám, ako aj spôsob určovania normatívov pre jednotlivé kategórie škôl podľa objektívnych a transparentných ukazovateľov. K ukazovateľom určujúcim výšku normatívneho príspevku pre školu patria predovšetkým druh a typ školy, počet žiakov v škole, dĺžka vykurovacieho obdobia v mieste školy, študijný odbor alebo učebný odbor, vyučovací jazyk v danej škole, počet žiakov so zdravotným postihnutím (integrovaní žiaci) a počet žiakov s inou ako dennou formou štúdia.
Všetky tieto údaje (ukazovatele) sa dajú jednoduchým spôsobom od zriaďovateľov získať, ich správnosť kontrolovať a využiť ich pri rozpise finančných prostriedkov zriaďovateľom jednotlivých škôl. Finančné prostriedky pre školu sú určené súčtom normatívov určených pre všetkých jej žiakov. Normatív je určený, pokiaľ sú určené jeho časti, ktoré ho tvoria, t.j. mzdový normatív a prevádzkový normatív. Prevádzkový normatív tvoria normatív na teplo, normatív na prevádzku okrem tepla a normatív na vzdelávací proces. Určujú sa kategórie škôl s jednotným mzdovým normatívom a osobitne kategórie škôl s jednotnými normatívmi na teplo, na prevádzku okrem tepla a na vzdelávací proces. Princíp výpočtu každej časti normatívu je rovnaký. Napríklad hodnota normatívu na teplo pre školu sa určí ako súčin koeficientu tepelnej náročnosti v mieste školy, ktorý zohľadňuje dĺžku vykurovacieho obdobia a základného normatívu na teplo. Základný normatív na teplo sa určí ako podiel objemu finančných prostriedkov vyčlenených na teplo a prepočítaného počtu všetkých žiakov. V prepočítanom počte žiakov sa každý žiak započítava s váhou podľa koeficientu tepelnej náročnosti školy, ktorú navštevuje. Podľa tohto algoritmu sa postupuje pri určení aj ďalších častí normatívu, pričom hodnoty koeficientov sú uvedené v prílohe k návrhu nariadenia vlády.
Návrh nariadenia vlády ďalej stanovuje percentuálny podiel časti normatívneho príspevku na školu na kalendárny rok (osobite pre mzdový normatív a pre prevádzkový normatív), ktorú je zriaďovateľ povinný škole prideliť. Zvyšnú časť prostriedkov môže zriaďovateľ použiť ako finančnú rezervu, alebo využiť na kompenzáciu rozdielov v nákladoch medzi školami na mzdy zamestnancom a prevádzku škôl. Vzhľadom k značnej miere odlišností medzi školami v oblasti mzdových nákladov a prevádzkových nákladov aj pri školách rovnakého druhu a typu sa v návrhu nariadenia vlády uvažuje o postupnom zvýšení týchto percentuálnych podielov v dvoch krokoch počas trojročného prechodného obdobia. Počas tohto obdobia bude mať zriaďovateľ možnosť vykonať potrebné opatrenia na racionalizáciu siete škôl v jeho pôsobností a efektívnejšie využívanie finančných prostriedkov, čím sa odlišnosti medzi školami z oblasti rozdielnych nákladov na jedného žiaka postupne znížia. 
 Návrh nariadenia vlády určuje okruh špecifík. Ide o objektívne odôvodnené opakujúce sa náklady, ktoré vzhľadom na ich špecifický charakter nie je možné zohľadniť v normatíve na žiaka. K takýmto špecifikám patria v prvom rade náklady na dopravu žiakov, ktorí plnia povinnú školskú dochádzku (podľa § 8 ods. 6 a 7 zákona o štátnej správe v školstve a školskej samospráve prijatého NR SR dňa 5. novembra 2003), ako aj náklady na mzdy a odvody do poistných fondov rómskych asistentov a učiteľov nultých ročníkov. Predpokladá sa, že pri implementácii nového systému financovania regionálneho školstva sa môže ukázať potreba zoznam špecifík rozšíriť.
Časť kapitálových výdavkov, ktoré sú určené na rekonštrukciu školských objektov a modernizáciu vybavenia škôl, sa prideľuje zriaďovateľom štátnych škôl normatívne rovnako na každého žiaka. Normatív na jedného žiaka základnej školy alebo strednej školy tvorí jeho podiel z celkového objemu tejto časti kapitálových výdavkov a každý zriaďovateľ obdrží finančné prostriedky na kapitálové výdavky podľa počtu žiakov.
Z hľadiska širokej škály rôznych druhov školských zariadení a veľmi rozdielnych nákladov na jedno dieťa, jedného žiaka alebo jedného chovanca, ktorým tieto zariadenia poskytujú služby, je určovanie objemov finančných príspevkov pre tieto zariadenia podstatne komplikovanejšie ako pri školách. Preto sa podľa návrhu nariadenia vlády vyčleňujú tri typy školských subjektov – základné umelecké školy, ktoré sú v zákone vyčlenené ako osobitné školské subjekty financované v plnom rozsahu ako školy, ďalej materské školy a domovy mládeže, na ktoré štát finančne prispieva. Pre tieto tri typy školských subjektov je charakteristická pravidelná dochádzka deti alebo žiakov počas školského roka a preto sa pri výpočte ich normatívov postupuje podľa rovnakých pravidiel ako pri štátnych školách. Každý typ subjektu je považovaný za osobitnú kategóriu za účelom výpočtu príslušného mzdového normatívu a pri určovaní jednotlivých častí prevádzkového normatívu sa postupuje rovnako ako pri štátnych školách.
Inak sa postupuje podľa predkladaného návrhu nariadenia vlády pri určovaní objemu finančných príspevkov pri školských zariadeniach okrem uvedených troch, ktoré sú financované pomocou normatívov. Pri zariadeniach školského stravovania sa podľa návrhu predpokladá poskytovanie finančných prostriedkov podľa počtu vydaných jedál, pri školách v prírode podľa ubytovacích kapacít zariadenia a miery využitia týchto zariadení pre deti a žiakov škôl a školských zariadení. Pri ostatných školských zariadeniach sa určuje normatívny príspevok na jedno dieťa, jedného žiaka alebo jedného chovanca, ktorým zariadenie poskytuje služby. Princíp výpočtu normatívneho príspevku na jedného žiaka je rovnaký ako pri určení normatívu pre štátne školy s tým rozdielom, že normatívny príspevok na jedného žiaka sa nerozdeľuje na ďalšie časti ako normatív. Používa sa koeficient ekonomickej náročnosti vychádzajúci z pomerov medzi nákladmi na jedného žiaka v jednotlivých kategóriách zariadení v predchádzajúcom roku. 
Návrh nariadenia vlády ďalej určuje podrobnosti využitia vzdelávacích poukazov, prostredníctvom ktorých sa budú základným školám, stredným školám a školským zariadeniam poskytujúcim záujmové vzdelávanie v rozsahu najmenej 80 hodín v školskom roku poskytovať finančné príspevky nad rámec finančných prostriedkov poskytnutých týmto školám a školským zariadeniam normatívnym spôsobom. Rozsah najmenej 80 hodín v školskom roku zodpovedá približne dvom hodinám týždenne počas školského roka, pokiaľ sa záujmové aktivity vykonávajú pravidelne týždenne (bežná krúžková činnosť v školách a školských zariadeniach). Niektoré záujmové aktivity sa vykonávajú aj nepravidelne, podľa poveternostných podmienok, ročného obdobia, aktuálnosti záujmových aktivít v súvislosti s inými aktivitami. Rozsah aspoň 80 hodín je vzhľadom na predpokladanú hodnotu vzdelávacieho poukazu primeraný nákladom na bežné záujmové aktivity vykonávané v školách a školských zariadeniach.
 Pri zmene počtov žiakov škôl u jedného zriaďovateľa o viac ako 5% počas kalendárneho roka sa podľa návrhu nariadenia vlády zriaďovateľovi zvýši (alebo zníži) rozpočet o objem finančných prostriedkov podľa rozsahu nárastu (poklesu) žiakov v školách v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti. Presun finančných prostriedkov medzi školami v rámci svojej pôsobnosti môže vykonať zriaďovateľ. 
Zákon v prechodnom období troch rokov zaručuje pre zriaďovateľa štátnej školy, verejnej základnej umeleckej školy, štátneho školského zariadenia a verejného školského zariadenia tzv. garantované minimum finančných prostriedkov. Nariadenie vlády upresňuje postup jeho výpočtu.
Predkladaný návrh je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, medzinárodnými zmluvami a dohovormi, ktorými je Slovenská republika viazaná a zákonmi Slovenskej republiky.
V práve Európskej únie nie je uvedená problematika upravená a nie je ani prioritou podľa čl. 70 Európskej dohody o pridružení, ani podľa Bielej knihy.
Zákon nebude mať dopad na štátny rozpočet v roku 2004. Vzhľadom na to, že pri výpočte objemov finančných prostriedkov pre školské subjekty v zriaďovateľskej pôsobností obcí a vyšších územných celkov sa vychádza z pomerov finančných prostriedkov pre tieto subjekty v predchádzajúcich rokoch, ako aj vzhľadom na to, že objem finančných prostriedkov na regionálne školstvo v roku 2004 bude vyšší, dopad na rozpočet obcí a VÚC bude pozitívny.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ právneho predpisu: 	 vláda Slovenskej republiky 

2.	Názov návrhu právneho predpisu: Nariadenie vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre regionálne školstvo. 

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:

a)	návrh právneho predpisu svojou problematikou: 

•	nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie  práva  uvedené  v  čl.  70  Európskej  dohody o pridružení (asociačná dohoda);  
•	nepatrí medzi priority Národného programu pre prijatie acquis communautaire 2001 ;
•	nepatrí medzi priority Partnerstve pre vstup 2001;
•	nepatrí medzi priority odporúčané v  Príprave asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integrácie do vnútorného trhu Únie (Biela kniha);
•	nie je prioritou podľa screeningu ;
•	nepatrí medzi úlohy vyplývajúce z Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2003;
•	nie je úlohou zahrnutou do Prioritných úloh vlády SR na rok 2003
•	nie je prioritou vyplývajúcou pre SR z Pravidelnej správy Európskej komisie o stave pripravenosti SR na členstvo v EÚ z 9. októbra 2002.

b)	nevyplývajú zo schválenej negociačnej pozície Slovenskej republiky. 

4.	Problematika návrhu právneho predpisu:
a)	
b)   nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev, 
c)    
d)	nie je upravená v práve Európskej únie

5.  Stupeň zlučiteľnosti  návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:

Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je bezpredmetné vyjadrovanie stupňa zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie.  

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):     
bezpredmetné

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie (špecifikácia úrovne a spôsobu expertnej účasti, napr. konzultácie a pod.):

Na príprave návrhu nariadenia sa nezúčastnili experti.

B.	Osobitná časť
K § 1
V ustanoveniach paragrafu sa vymedzuje predmet úpravy nariadenia vlády.
K § 2
V tomto ustanovení sú vymedzené kategórie škôl s jednotným mzdovým normatívom, kategórie škôl s jednotným normatívom na teplo, kategórie škôl s jednotným normatívom na prevádzku okrem tepla a kategórie škôl s jednotným normatívom na vzdelávací proces.
Výška nákladov na vzdelávací proces v škole súvisí s nákladmi na personálne zabezpečenie výchovno-vzdelávacieho procesu a prevádzky školy, preto kategórie škôl s jednotným normatívom na vzdelávací proces sú zhodné s kategóriami škôl s jednotným mzdovým normatívom. 
K § 3
Toto ustanovenie upravuje postup pri výpočte normatívov. Finančné prostriedky na bežné výdavky školám rozpočtované v kapitole Ministerstva školstva SR sa po vyčlenení finančných prostriedkov, ktoré nebudú zahrnuté do normatívov, rozdelia na časť finančných prostriedkov na osobné náklady (na mzdy zamestnancov a odvody do fondov) a na časť finančných prostriedkov na prevádzkové náklady. Pomer týchto častí zohľadňuje skutočnosť, že viac ako 80% bežných výdavkov v školách tvoria prostriedky na osobné náklady. 
Finančné prostriedky vyčlenené na osobné náklady sa použijú na určenie mzdových normatívov a finančné prostriedky vyčlenené na prevádzku sa použijú na určenie prevádzkových normatívov. Škola obdrží finančné prostriedky na bežné výdavky podľa týchto normatívov a počtu jej žiakov.
 Náklady na prevádzku každej školy tvoria náklady na teplo, náklady na zabezpečenie vzdelávacieho procesu okrem miezd pracovníkom a náklady a zabezpečenie ostatných činností súvisiacich s prevádzkou. Preto sa prevádzkový normatív člení na normatív na teplo, normatív na prevádzku okrem tepla a normatív na vzdelávací proces. 
Termínom „predchádzajúci skončený kalendárny rok“ sa pre prípravu rozpočtu na rok 2004 (ktorá prebieha počas roka 2003) rozumie rok 2002. Zavedenie tohto pojmu je potrebné v prípadoch, keď sa vychádza z údajov o skutočnom čerpaní, lebo v priebehu roku 2003 ešte nie sú k dispozícii údaje o skutočnom čerpaní finančných prostriedkov za rok 2003. 
Ustanovenia 3 až 14 podrobne určujú postup výpočtu jednotlivých častí normatívov pomocou koeficientov, ktoré spolu s objemom finančných prostriedkov pre jednotlivé časti normatívov a počtov žiakov určujú ich výslednú hodnotu .
K § 4
Ustanovenie tohto paragrafu rieši osobitné prípady určovania normatívu na žiaka školy s iným vyučovacím jazykom ako slovenským, na žiaka školy s inou ako dennou formou štúdia, na integrovaného žiaka školy, na žiaka školy nadstavbového a pomaturitného štúdia a na žiaka školy s bilingválnou formou štúdia. 
Vzhľadom na to, že školy môžu školy zaradené do siete škôl ako školy s materskou školou a finančné prostriedky na takúto školu sú poskytované z kapitoly Ministerstva školstva SR, normatívny príspevok na takúto školu pozostáva z dvoch časti – normatívneho príspevku na školu a normatívneho príspevku na materskú školu. Výška týchto príspevkov sa vypočíta podľa ustanovení tohto nariadenia vlády.
 
K § 5
V tomto ustanovení sa určuje výška percentuálneho podielu z časti mzdového normatívu a z časti prevádzkového normatívu, ktorú je zriaďovateľ povinný podľa zákona dodržať pri prideľovaní finančných prostriedkov školám v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti.
Percentuálny podiel sa v prvom roku nastavuje na 80 % z časti na osobné náklady a 75 % z časti na prevádzkové náklady. Pre druhý a ďalšie roky sa tieto podiely zvyšujú na 85 % resp. 80 %. 
K § 6
Týmto ustanovením sa určujú možné špecifické prípady, v rámci ktorých môže ministerstvo prideliť zriaďovateľovi na základe jeho žiadosti účelovo určené finančné prostriedky na úhradu objektívne odôvodnených opakujúcich sa nákladov.
Ide o finančné prostriedky, ktoré vzhľadom na ich charakter nie je možné prideľovať normatívnym spôsobom.
K § 7
Novým prvkom v oblasti rozdeľovania finančných prostriedkov na kapitálové výdavky na rekonštrukciu školských objektov a modernizáciu vybavenia je normatívny spôsob prideľovania kapitálových prostriedkov podľa počtu žiakov. Norma na jedného žiaka základnej školy alebo strednej školy je určená podielom objemu finančných prostriedkov určených na tento účel a celkového počtu žiakov.
Žiaci základnej školy a žiaci strednej školy sa pre účely výpočtu normatívu kapitálových výdavkov započítavajú rovnakou váhou. 
K § 8
Toto ustanovenie rieši postup pri výpočte normatívov pre základné umelecké školy, materské školy a domovy mládeže. 
Tieto školské subjekty sú charakterom svojej činnosti natoľko porovnateľné so školami, že zákon a návrh nariadenia vlády určuje rovnaký postup pri ich financovaní ako pri štátnych školách. Pre tieto tri školské subjekty sa určuje normatív, ktorý pozostáva z rovnakých častí a určuje sa analogickým postupom ako pri školách.
K § 9
Tento paragraf rieši postup pri výpočte objemu finančných prostriedkov pre školské zariadenia. 
Pre účely tohto nariadenia sa školské zariadenia členia do jednotlivých druhov, ktoré sú financované podľa rovnakých pravidiel. Zariadenia školského stravovania sú financované podľa počtu vydaných jedál, školy v prírode podľa ubytovacej kapacity (počet lôžkodní) a miery ich využitia pre žiakov škôl a materských škôl. Zvyšné školské zariadenia sa financujú normatívnym spôsobom tak, že sa určí pre každé dieťa, každého žiaka a každého chovanca (požíva sa spoločný termín „žiak“) normatívny príspevok na jedného žiaka.
Pokiaľ školský klub detí je súčasťou špeciálnej školy, normatívny príspevok na žiaka školského klubu je 250% normatívneho príspevku na žiaka školského klubu ktorý je zriadený pri základnej škole (nie špeciálnej) alebo samostatne. 
Finančné prostriedky určené štátnym školským zariadeniam sa z rozpočtových dôvodov delia na finančné prostriedky na osobné náklady a finančné prostriedky na prevádzku.
K § 10
V tomto ustanovení sa upravuje postup, ktorým základná škola, stredná škola a školské zariadenia poskytujúce záujmové vzdelávanie žiakom základných škôl a stredných škôl získa finančný príspevok z kapitoly Ministerstva školstva SR podľa počtu obdržaných vzdelávacích poukazov.
 Vzdelávací poukaz dostane každý žiak základnej školy a strednej školy začiatkom školského roka v škole, ktorú navštevuje. Obsahuje identifikačné údaje držiteľa poukazu a údaje o škole ktorá poukaz vydala, aby sa každý žiak, ktorý môže byť držiteľom najviac jedného vzdelávacieho poukazu, dal identifikovať.
Školy a školské zariadenia poskytujúce záujmové aktivity musia splniť podmienku, že rozsah aktivity bude najmenej 80 hodín v školskom roku a dochádzka žiakov na tieto aktivity je evidovaná v pedagogickej dokumentácii školy alebo školského zariadenia.
K § 11

Toto ustanovenie rieši postup pri úprave objemu finančných prostriedkov zriaďovateľom škôl pri zmene počtu žiakov o viac ako 5% v priebehu kalendárneho roka oproti stavu, z ktorého sa mu určil objem finančných prostriedkov na kalendárny rok.
K § 12

Tento paragraf obsahuje postup pri určovaní garantovaného minima pre zriaďovateľov štátnych škôl, zriaďovateľov verejných základných umeleckých škôl, zriaďovateľov štátnych školských zariadení a zriaďovateľov verejných školských zariadení.
Garantované minimum sa nevzťahuje na neštátne školy, neštátne základné umelecké školy a neštátne školské zariadenia.
K § 13

Tento paragraf obsahuje spoločné a prechodné ustanovenia. Určuje sa nimi spôsob určenia dĺžky vykurovacieho obdobia pre potreby rozpisu finančných prostriedkov školám a školským zariadeniam, časť kalendárneho roka v roku 2004 v ktorej sa bude uskutočňovať financovanie záujmového vzdelávania prostredníctvom vzdelávacích poukazov a spôsob schvaľovania hodnoty vzdelávacieho poukazu.
Určuje sa, že pri verejných školských zariadeniach sa za účelom poskytnutia finančných dotácií zo štátneho rozpočtu vykazujú žiaci, ktorí prispievajú na činnosť školského zariadenia predpísanými poplatkami, pokiaľ nie sú od týchto poplatkov oslobodení podľa osobitných predpisov.
Paragraf obsahuje aj prechodné ustanovenie dotýkajúce sa spôsobu realizácie dofinancovania na garantované minimum.
 K § 14

 	Účinnosť nariadenia vlády sa navrhuje od 1. januára 2004