1. ÚVOD

Rozhodnutie štátu podieľať sa na spolufinancovaní prechodu z analógového terestriálneho vysielania na digitálne terestriálne vysielanie (DVB-T; Digital Video Broadcasting – Terrestrial) vychádza z rozhodnutia uskutočniť túto technologickú zmenu v oblasti využívania frekvenčného spektra na medzinárodnej úrovni. 
Prvotný vplyv z hľadiska potreby investícií sa dotkne tak podnikateľského prostredia, ako aj verejnosti. Úprava podmienok DVB-T, ako aj prechodu samotného, je predmetom viacerých legislatívnych zmien, ako aj materiálov nelegislatívnej povahy, ktoré pripravila alebo schválila vláda SR, resp. ďalšie zodpovedné subjekty (napr. Oznámenie MZV SR č. 185/2007 Z. z. o schválení Záverečných dokumentov Regionálnej rádiokomunikačnej konferencie RRC-06 a Regionálnej rádiokomunikačnej konferencie RRC-06-Rev.ST61, zákon č. 220/2007 Z. z. o digitálnom vysielaní programových služieb a poskytovaní iných obsahových služieb prostredníctvom digitálneho prenosu a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o digitálnom vysielaní), Opatrenie Telekomunikačného úradu Slovenskej republiky  z 18. apríla 2008 č. O-17/2008, ktorým sa ustanovujú podrobnosti o podmienkach prechodu z analógového spôsobu šírenia signálu televízneho terestriálneho vysielania na digitálny spôsob šírenia signálu televízneho terestriálneho vysielania (podmienky prechodu), Stratégia a technické kritériá na zavedenie pozemského digitálneho televízneho vysielania v DVB-T na Slovensku (uznesenie vlády č. 589/2001), Národná politika pre elektronické komunikácie (uznesenie vlády SR č. 196/2003), Stratégia prechodu z analógového na digitálne pozemské televízne vysielanie v SR (uznesenie vlády SR č. 646/2006), Priebežné vyhodnotenie plnenia Stratégie prechodu z analógového na digitálne pozemské televízne vysielanie v SR (uznesenie vlády SR č. 70/2008), Koncepcia informačnej kampane vo vzťahu k digitalizácii televízneho vysielania (uznesenie vlády SR č. 1024/2007), Spôsoby riešenia zavádzania digitálneho vysielania v SR a kvantifikácia rozsahu finančnej podpory zo strany štátu v tomto procese vo vzťahu k obyvateľstvu a vo vzťahu k verejnoprávnym médiám (uznesenie vlády SR č. 221/2008), Stratégia prechodu z analógového na digitálne pozemské TV vysielanie v SR (uznesenie vlády SR č. 21/2009), atď.). 

Vláda SR dňa 9. apríla 2008 zobrala uznesením č. 221 na vedomie materiál Spôsoby riešenia zavádzania digitálneho vysielania v Slovenskej republike a kvantifikácia rozsahu finančnej podpory zo strany štátu v tomto procese vo vzťahu k obyvateľstvu a vo vzťahu k verejnoprávnym médiám (ďalej len „Materiál riešenia financovania prechodu na DVB-T“), v ktorom si pre ďalší postup vybrala ako najvhodnejší tzv. variant V2b a optimálnu väzbu stabilizačného modelu ako modelu podieľania sa štátu na spolufinancovaní prechodu na DVB-T. Materiál riešenia financovania prechodu na DVB-T vychádzal z predchádzajúcich analýz prechodu na DVB-T a identifikoval ako najkrízovejšie nasledujúce nákladové položky prechodu:
1.	analógové vysielače a technológia, 
2.	paralelná prevádzka, 
3.	prístup k vysielaniu STV, 
4.	koncoví užívatelia.

Variant V2b – teda Variant V2 (v rámci nákladových položiek 1., 2. a 3.) a optimálna väzba stabilizačného modelu (v prípade nákladovej položky 4.) vychádzal z prerozdelenia  nárokov na verejné prostriedky na tzv. priame náklady a náklady latentné, pričom výška skutočne realizovaných nákladov by bola závislá od aktívneho prístupu oprávnenej osoby/koncového užívateľa, vrátane formálnych úkonov súvisiacich s poskytnutím štátnej pomoci. Zároveň tento variant predstavuje aktívny prístup štátu s reálnou možnosťou ovplyvňovania prechodu na   DVB-T a predpokladá – vzhľadom na zachovanie pravidiel hospodárskej súťaže a flexibilný prístup reagujúci na vývoj trhu a prostredia – stabilný postup.

Riešenie pokrytia nákladov na likvidáciu analógových vysielačov a technológie vychádza z existujúceho systému podpory aktivít v oblasti ochrany životného prostredia (najmä Recyklačný fond, prípadne Environmentálny fond). Odhad relevantných nákladov na likvidáciu špecifického odpadu vzniknutého v priamej súvislosti s prechodom na DVB-T je v max. objeme 5,950 mil. € (179 mil. Sk) v priebehu rokov 2009 až 2013 (95 % celkového vyčísleného objemu nákladov na analógové vysielače a technológie). Variant V2 počíta s aktívnym prístupom právnickej osoby (v súčasnosti prevádzkovateľ analógovej technológie), ktorej vzniknú priame náklady súvisiace s likvidáciou analógových vysielačov a technológie, a to v rámci štandardného procesu poskytovania dotácií Recyklačným fondom (príp. Environmentálnym fondom). Vklad štátu bude najmä v podieľaní sa na zapracovaní požiadavky zvýšených nárokov na likvidáciu špecifického odpadu vzniknutého v priamej súvislosti s prechodom na DVB-T do Komoditného programu sektora elektrických a elektronických zariadení na obdobie 2011 až 2015.

Variant V2 vychádzal pri riešení otázky paralelnej prevádzky zo spolufinancovania paralelnej prevádzky štátom, pričom nárok na štátny rozpočet mal byť max. 6,540 mil. € (197 mil. Sk) – suma tvorená nákladmi na paralelné analógové vysielanie počas šesťmesačnej prevádzky (6,340 mil. €) a nákladmi na dočasné alternatívne vysielacie zariadenia (200 tis. €). Oprávnenými osobami na podporu budú vysielatelia, ktorí budú mať možnosť na základe zverejnenej výzvy MDPT SR čerpať nenávratný finančný príspevok, a to buď v rámci vytvorenej schémy, alebo ako individuálne určenej štátnej pomoci, pričom bude spĺňať kritériá transparentnosti, primeranosti a nediskriminácie. Predpokladá sa, že podmienky poskytnutia dotácie budú i motivačným nástrojom na primerané urýchlenie/skrátenie paralelnej prevádzky na nevyhnutnú dobu. 

Náklady, ktoré navrhoval saturovať variant V2 v rámci položky  prístup k vysielaniu STV, boli náklady súvisiace so zaobstaraním a administráciou kariet na satelitné prijímanie vysielania pre domácnosti, ktoré sa nachádzajú na územiach mimo pokrytia signálom digitálneho terestriálneho vysielania STV. Administráciu systému mala  zabezpečovať STV, pričom na kartu mal mať  nárok len platiteľ úhrady za služby verejnosti (alebo preukázateľne oslobodený od povinnosti platiť) s pobytom mimo terestriálneho pokrytia (t. j. úplná absencia alebo tienenie signálu), ktorý bude mať vysporiadané vzťahy s STV. Na časovej osi prechodu na DVB-T je táto podpora sústredená do obdobia paralelnej prevádzky (2009/2011). Výška nákladov bola odhadnutá na 18,930 mil. € (570 mil. Sk), pričom táto suma vychádzala z predpokladu požiadavky dovybavenia domácností, ktoré nebudú v terestriálnom pokrytí – odhad bol 380 069 domácností na 20 % územia a náklady na jednu kartu max. 49,79 € (1 500 Sk); zdrojom na pokrytie nákladov mali byť príjmy STV. 

V rámci 4. nákladovej položky – podpora koncových užívateľov bola vo vládou SR schválenom Materiáli riešenia financovania prechodu na DVB-T za optimálnu verziu stabilizačného modelu zvolená verzia, ktorá počítala s podporou koncových užívateľov podľa sociálneho statusu a realizovaná s väzbou na systém financovania verejnoprávnych médií. Tento model financovania predpokladal intenzitu podpory 75 % zo sumy 49,79 € za prídavné zariadenie, ktoré predpokladalo kompresiu MPEG-2. Pri zohľadnení princípu nediskriminácie sluchovo alebo zrakovo znevýhodnených osôb sa pre tieto počítalo s finančne náročnejšími (interaktívnymi) technickými zariadeniami.) Optimálna väzba stabilizačného modelu počítala s max. nákladmi 49,26 mil. € (1 484 mil. Sk) v časovom horizonte 2009 až 2012. Prostriedky by boli poskytnuté systémom – investor verejnej služby (poskytovateľ prostriedkov) – sprostredkovateľ (poskytovateľ tovaru/služby) – prijímateľ verejnej služby (klient), a to tzv. „poukážkovým systémom“ alebo iným obdobným systémom. Poskytovateľ prostriedkov by na základe zvoleného kľúča umožnil klientom (domácnostiam identifikovaným prostredníctvom koncových užívateľov) prístup k poukážkam (alebo inému registračnému kanálu), na základe ktorých si koncový užívateľ môže uplatniť prístup k tovaru, ktorého financovanie je predmetom podpory. Poskytovateľ tovaru (predajca vybraných zariadení pri zachovaní technologickej neutrality) si následne uplatní náhradu za poskytnuté tovary u poskytovateľa prostriedkov, a to na základe predložených poukážok. 

2. Vybrané prvky prechodu na DVB-T 

V princípe možno uviesť, že výstupy spracované v Materiáli riešenia financovania prechodu na DVB-T pre jednotlivé nákladové položky v rámci variantu V2 nebudú – vzhľadom na malý časový odstup medzi ich prípravou a implementáciou – postihnuté takou zmenou podmienok, ktorá by v zásade ohrozovala reálnosť ich uskutočnenia. Naďalej zostávajú v platnosti zásady variantu V2, a to (1) aktívna účasť cieľových skupín, ktoré budú príjemcami podpory aj štátnej pomoci, (2) maximálne možné využitie existujúcich mechanizmov a zdrojov pre podporu a (3) optimalizovaný vplyv na štátny rozpočet. 

Vzhľadom na skutočnosť, že Telekomunikačný úrad SR k 16. 12. 2008 zrušil výberové konanie na prevádzkovateľa (riadneho) digitálneho terestriálneho televízneho vysielania (DVB-T), resp. prevádzkovateľa prvých dvoch multiplexov a ani v prvej polovici marca 2009 nebolo vyhlásené nové výberové konanie, predpokladané začatie digitálneho vysielania vrátane  paralelnej prevádzky je nevyhnutné situovať do prvej polovice roku 2010; v nadväznosti na posunutie termínu začatia digitálneho vysielania sa primerane posúvajú aj nároky na finančné zabezpečenie paralelnej prevádzky a podpory koncových užívateľov.
2.1. Nákladová položka 1 – analógové vysielače a technológia

Náklady, ktoré vzniknú v súvislosti s likvidáciou analógových vysielačov a technológie a ktorých pokrytie počíta s podporou z verejných zdrojov, predstavujú objem cca 5,95 mil. € (179 mil. Sk). 
Najväčšie zaťaženie – samotná likvidácia zariadení – sa predpokladá v procese prechodu na DVB-T, konkrétne v priebehu rokov 2010 až 2013. 
Samotné podmienky čerpania podpory z Recyklačného fondu sú upravené smernicou, ktorú schvaľuje Správna rada Recyklačného fondu; aktuálne Smernicou o poskytovaní  finančných prostriedkov z Recyklačného fondu, schválenou uznesením Správnej rady Recyklačného fondu  č. 63 – 3/2006 v znení uznesenia 120 – 4/2008. 
Úlohou SKDV (Skupiny pre digitálne vysielanie) – ako platformy zabezpečujúcej koordináciu postupu prechodu na DVB-T – bude v tomto prípade najmä spolupráca s Recyklačným fondom (Sektor elektrických a elektronických zariadení) v roku 2009, resp. 2010 a podieľanie sa na zapracovaní požiadavky zvýšených nárokov na likvidáciu odpadu vzniknutého v priamej súvislosti s prechodom na DVB-T do Komoditného programu sektora elektrických a elektronických zariadení na obdobie 2011 až 2015. 
Riešenie likvidácie analógových vysielačov a technológie nezakladá priame nároky na štátny rozpočet.
2.2. Nákladová položka 2 – paralelná prevádzka

Vybrané náklady paralelnej prevádzky, na ktorých pokrytí by sa mal podieľať štát, predstavujú podľa Materiálu riešenia financovania prechodu na DVB-T sumu max. 6,540 mil. € (197 mil. Sk). 
Paralelnej prevádzke, ktorá bude aj pravidelným digitálnym vysielaním, predchádza pilotná prevádzka DVB-T vysielania, a to už od roku 2004. Prevádzkovatelia pilotnej prevádzky DVB-T koordinovali svoju činnosť v súlade s deklarovanou stratégiou a postupom štátu pri prechode na DVB-T. Vzhľadom na skutočnosť, že už v roku 2007 bolo zrejmé, že sa nestihne prechod na DVB-T realizovať v pôvodne plánovaných harmonogramoch, bolo nevyhnutné v roku 2007 a v roku 2008 (s cieľom zachovania pilotného digitálneho terestriálneho vysielania ako dôležitého psychologického aj technologického momentu úspešnej realizácie riadneho prechodu na DVB-T) spolufinancovať pilotnú prevádzku DVB-T vysielania, a to administratívne najrýchlejšou formou – poskytnutím pomoci de minimis. V dôsledku aktuálneho vývoja, však možno predpokladať, že aj v roku 2009 bude nevyhnutné udržať prevádzku pilotného DVB-T vysielania. Spôsob financovania ďalšej paralelnej prevádzky schémou de minimis (z dôvodu hroziaceho prekročenia limitov) sa však nebude dať aplikovať na celý rok 2009, preto s ohľadom na skutočnosť, že akékoľvek financovanie paralelnej prevádzky (ako aj koncových užívateľov) sa bude môcť financovať len na základe individuálnej a notifikovanej schémy štátnej pomoci, je potrebné počítať aj s nákladmi na financovanie pilotnej prevádzky DVB-T vysielania, a to v sume aspoň 150 tis. € (rok 2009, dvaja prevádzkovatelia). Financovanie pilotného DVB-T vysielania bude preto z dôvodu udržania kontinuálneho pilotného digitálneho vysielania, zrejme realizované v dvoch režimoch, a to ako de minimis pomoc do notifikovania schémy štátnej pomoci a náklady presahujúce limity až v rámci spoločne notifikovanej schémy pre prechod na DVB-T (obdobne ako v rakúskom modeli). Čerpanie týchto prostriedkov sa predpokladá v čase pred samotnou paralelnou prevádzkou (150 tis. €) a počas paralelnej prevádzky (6,540 mil. €) – 2010/2011. Snahou štátu bude obmedziť paralelnú prevádzku na nevyhnutné obdobie potrebné na dostatočné adaptovanie prostredia, a tým udržať resp. aj znížiť samotné nároky na štátny rozpočet.
Oprávnenými osobami budú vysielatelia, oprávnení podľa zákona č. 308/2000 Z. z. o vysielaní a retransmisii vysielať na základe licencie a v prípade financovania pilotnej prevádzky DVB-T vysielania budú oprávnenými osobami prevádzkovatelia pilotného DVB-T vysielania; pôjde o priamu formu pomoci formou dotácie.
Žiadosti o dotácie sa budú predkladať MDPT SR na základe podmienok pre poskytnutie dotácie. MDPT SR pripraví schému štátnej pomoci, ktorá bude v zmysle § 23 zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisoch notifikovaná. Vzhľadom na dĺžku procesu notifikácie schémy štátnej pomoci by sa tento proces začal v roku 2009, avšak nie skôr ako bude známy proces spúšťania digitálneho vysielania v prvom terestriálnom multiplexe.
2.3. Nákladová položka 3 – prístup k vysielaniu STV

Vzhľadom na systém financovania verejnoprávnych vysielateľov prostredníctvom úhrady za služby, ktorú platí každá domácnosť, ktorá je odberateľom elektriny – okrem oslobodených platiteľov v zmysle zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov – sa problematika prístupu k vysielaniu STV v súlade s variantom V2 rieši prostredníctvom STV samotnej. V súvislosti s vybudovaním novej siete pre digitálne terestriálne vysielanie sa predpokladá, že na úrovni 80 % resp. 95 % pokrytia osídleného územia SR nastane zlom krivky efektivity vynaložených nákladov. Cieľom STV je zabezpečiť terestriálne digitálne pokrytie na úrovni najmenej cca 95 % obyvateľstva a v prípade priaznivého vyhodnotenia efektívnosti ekonomických a nákladových možností ďalšieho zvýšenia terestriálneho pokrytia až do úrovne cca 98 % obyvateľstva SR. Územie bez terestriálneho príjmu bude identifikované analýzou pokrytia výpočtovými metódami,  v sporných bodoch meraním. 
 Zabezpečenie prístupu k verejnoprávnemu vysielaniu STV na zvyšnom území STV navrhla v rámci medzirezortného pripomienkového konania k Materiálu riešenia financovania prechodu na DVB-T riešiť  prostredníctvom bezodplatného prevedenia kariet koncovým užívateľom (a zároveň platiteľom úhrady za služby verejnosti), umožňujúcich dekódovať vysielanie STV a nie prostredníctvom individuálneho dovybavenia domácností satelitnými prijímačmi ako sa pôvodne navrhovalo; s uvedeným riešením sa preto počíta aj v tomto materiáli. Predpokladá sa, že pôjde o 5 % domácností (95 108 domácností z 1 900 344 cenzovaných domácností) a predpokladaných nákladov STV na zabezpečenie a administráciu jednej karty (49,79 €), by celkové náklady nemali prekročiť 4,74 mil. € (143 mil. Sk). 
 Náklady vo výške 4,74 mil. € (v závislosti od pokrytia obyvateľstva terestriálnym signálom)  vzniknú ako priame náklady STV so zabezpečením prístupu signálu STV pre domácnosti nachádzajúce sa na územiach mimo pokrytia signálom digitálneho terestriálneho vysielania STV, a to prostredníctvom kariet na satelitné prijímanie vysielania a ako nepriame náklady na administráciu systému podpory. V súčasnosti nie sú tieto prostriedky riadne rozpočtované. Čerpanie podpory by prebehlo po zistení konečného pokrytia územia terestriálnym signálom. 
Domácnostiam, ktoré sa nachádzajú na území mimo pokrytia signálom digitálneho terestriálneho vysielania STV a zároveň spadajú do skupiny najviac ohrozenej prechodom na DVB-T, by paralelne vznikol nárok aj na čerpanie ďalších prostriedkov určených na podporu pre koncových užívateľov.

2.4. Nákladová položka 4 – koncoví užívatelia

Na základe doterajších analýz stabilizačného modelu bola na podporu koncových užívateľov identifikovaná suma 49,26 mil. € (1 484 mil. Sk), ktorá bola rozpočtovaná v prípade 75 % intenzity zo sumy 49,79 € za (prídavné) zariadenie, ktoré predpokladalo kompresiu MPEG-2 a zo sumy 199,16 € za (prídavné) zariadenie vyššieho štandardu (interaktívne zariadenia s MHP platformou).)
Čerpanie týchto prostriedkov by bolo časovo limitované a umožnené už v čase postupného vypínania analógového terestriálneho vysielania (teda počas paralelnej prevádzky), a to až do úplného vypnutia, vrátane min. 3 mesiacov – ako časovej rezervy – po úplnom vypnutí (2010 až 2012/2013).
Cieľom podpory by boli koncoví užívatelia z vybraných skupín, na základe presne špecifikovaných znakov, pričom prioritne musia tieto znaky verifikovať konkrétne oprávnené osoby a v rámci takého administratívneho systému, ktorý bude z pohľadu prerozdeľovaných prostriedkov čo najekonomickejší.
Poskytnutie dotácií bude podliehať zákonu č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, pričom pôjde o priamu pomoc formou dotácie pre predajcov zariadení ako kompenzáciu za preukázané použité poukážky cieľovými skupinami. Pôvodne navrhovaný poukážkový systém, vzhľadom na dodržanie pravidiel hospodárskej súťaže, štátnej pomoci a aj minimalizácie nákladov, sa javí ako najvhodnejší aj v súčasnosti.  

3. Optimálna väzba stabilizačného modelu

Stabilizačný model predstavuje v procese digitalizácie vysielania pasívny prístup štátu, ktorým sa rieši zabezpečenie prístupu k digitálnemu vysielaniu na základe nasledovných kritérií – rieši sa prístup len k službe vysielanie a len pre vybrané skupiny obyvateľov, pri ktorých možno predpokladať najhorší dosah z dôvodu sociálnej exklúzie s ohľadom na (1) vek, (2) chudobu a/alebo (3) zdravotné postihnutie. Optimálnou väzbou stabilizačného modelu bola preto identifikovaná tá, ktorá počítala s podporou koncových užívateľov podľa sociálnej exklúzie a realizovaná s previazaním na systém financovania verejnoprávnych médií. Celkové náklady na riešenie podpory koncových užívateľov možno rozdeliť na priame a nepriame náklady.
Priame náklady budú závisieť od zvolenej kombinácie dôvodov intervencie a kritérií zvolených pre
1.	subjekt podpory,
2.	objekt podpory,
3.	predmet podpory. 
Nepriame náklady budú závisieť na zvolenom mechanizme administrácie podpory a od využitia existujúcej infraštruktúry.
3.1. Subjekt podpory

Kritériá subjektu podpory v kontexte systému financovania verejnoprávnych vysielateľov vychádzajú zo zákona č. 68/2008 Z. z. o úhrade za služby verejnosti poskytované Slovenskou televíziou a Slovenským rozhlasom a o zmene a doplnení niektorých zákonov, účinného od 1. apríla 2008, podľa ktorého relevantný platiteľ úhrady  je fyzická osoba, ktorá je koncovým odberateľom elektriny v odbernom mieste. Platiteľom úhrady je aj poberateľ dôchodku, pričom ak nežije v domácnosti s inou osobou s pravidelným príjmom zo zárobkovej činnosti, jeho úhrada sa znižuje na polovicu. Rovnako sa úhrada znižuje, ak je platiteľ poberateľom dávky v hmotnej núdzi alebo je osobou spoločne posudzovanou s poberateľom dávky v hmotnej núdzi. Z týchto osôb je od povinnosti platiť úhradu oslobodený platiteľ, ktorý žije v domácnosti (§ 115 Občianskeho zákonníka) s osobou s ťažkým zdravotným postihnutím, alebo sám je osobou s ťažkým zdravotným postihnutím. Vzhľadom na prechodné ustanovenia citovaného zákona sa platiteľom úhrady bez oznamovacej povinnosti stali všetci platitelia koncesionárskeho poplatku, ktorí zároveň spĺňajú definíciu platiteľa úhrady, a to od 1. apríla 2008. Zároveň platiteľ, ktorý bol oslobodený od platenia koncesionárskeho poplatku, je k 1. aprílu 2008 oslobodený naďalej aj od povinnosti platiť úhradu, a to bez oznamovacej povinnosti. Rovnako má podľa zákona dôchodca, ktorý mal polovičnú sadzbu koncesionárskeho poplatku podľa starej právnej úpravy, aj nárok na polovičnú sadzbu úhrady, a to bez oznamovacej povinnosti. Previazanosť systémov a najmä prechodné ustanovenia sú problematické z pohľadu čistoty a úplnosti databázy platiteľov úhrady a oslobodených platiteľov a ich možnej identifikácie vyberateľom úhrady, ktorým je od 1. apríla 2008 spoločnosť RTVS, s. r. o. Podľa údajov poskytnutých touto spoločnosťou je k 30. septembru 2008 počet platiacich platiteľov úhrady (fyzické osoby) prostredníctvom SIPO 1 367 000 a 23 000 platiacich priamo RTVS, s. r. o. – spolu teda 1 390 000, čo predstavuje nárast o 40 000 platiteľov oproti obdobiu pred 1. aprílom 2008.
3.1.1. Kritérium zdravotného postihnutia a chudoby

Za fyzickú osobu s ťažkým zdravotným postihnutím) sa považuje fyzická osoba, ktorej miera funkčnej poruchy je najmenej 50 %.) Preukazy fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím a preukazy fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím so sprievodcom vyhotovujú príslušné úrady práce, sociálnych vecí a rodiny  na základe právoplatného rozhodnutia o preukaze fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím alebo právoplatného rozhodnutia o peňažnom príspevku na kompenzáciu, z ktorých vyplýva, že fyzická osoba je fyzickou osobou s ťažkým zdravotným postihnutím. Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny vedú evidenciu o vyhotovených preukazoch. K 1. januáru 2009 je evidovaných 376 620 fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím, ktorým bol vydaný preukaz fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím. V súvislosti s prijatím zákona č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov, účinného od 1. januára 2009 sa predpokladá nárast počtu fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím o 10 %. Z pohľadu prechodu na DVB-T je špecifickou skupinou zdravotne znevýhodnených skupina nevidiacich a nepočujúcich, pričom v súčasnosti neexistuje osobitná evidencia osôb s postihnutím zraku a/alebo sluchu, preto v tomto prípade nie je možné viazať poskytnutie podpory (ani by to nebolo účelné) len na konkrétny druh zdravotného postihnutia. Zariadenie s vyšším štandardom je nutnou podmienkou pre možnosť sprístupnenia digitálnej televízie nevidiacim a slabozrakým ľuďom. Osoby, ktoré potrebujú takúto pomoc sú nevidiaci, prakticky nevidiaci a osoby slabozraké so stavom bližšie k dolnej hranici praktickej slepoty. Zariadenia s vyšším štandardom potrebujú aj osoby nedoslýchavé, aby mohli využívať všetky funkcie pre ne určené, ako je skryté titulkovanie, spolupráca s rôznymi prídavnými zariadeniami, regulácia parametrov zvuku a pod. Vyššie uvedené skupiny osôb s ťažkým zdravotným postihnutím potrebujú zariadenia s vyšším štandardom z dôvodu informačnej bariéry spôsobenej ich zmyslovým postihnutím. Zariadenia s vyšším štandardom majú dôležitú kompenzačnú funkciu pre širšiu skupinu osôb s ťažkým zdravotným postihnutím tým, že im umožnia využívať interaktívne funkcie a tak „priviesť“ e-government a rôzne potrebné služby priamo do ich bytu, bez potreby vybavovať potrebné záležitosti osobne a premiesťovať sa za službami.
Ďalšou skupinou, ktorá indikuje zdravotné postihnutie, avšak nemusí ísť o fyzickú osobu s ťažkým zdravotným postihnutím, je skupina poberateľov invalidného dôchodku.) Nárok na invalidný dôchodok má poistenec, ktorý sa stal invalidným, zároveň získal požadovaný počet rokov dôchodkového poistenia a zároveň nespĺňa podmienky nároku na starobný dôchodok alebo mu nebol priznaný predčasný starobný dôchodok. Poistenec je invalidný, ak pre dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 40 % v porovnaní so zdravou fyzickou osobou. 
K 31. decembru 2008 bolo v systéme evidovaných 196 639 invalidných dôchodcov, ktorým sa vyplácal dôchodok po valorizácii v roku 2008, v triedení podľa druhu dôchodku, bez ohľadu na pohlavie a výšku dôchodku (od 0 € do 995,82 € (od 0 Sk po 29 999 Sk)). V prípade zohľadnenia výšky vyplácaného dôchodku v porovnaní so životným minimom) je v systéme 69 772 invalidných dôchodcov s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk). Najväčšou legislatívnou zmenou v novele zákona o sociálnom poistení účinnej od 1. januára 2009, ktorá bude mať vplyv na počet poberateľov, je najmä zmiernenie podmienok nároku na invalidný dôchodok. Predmetná zmena je však účinná až od 1. januára 2010. V doložke finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov k novele zákona je v súvislosti s touto zmenou uvedené, že v roku 2010 bude postupne priznaných cca 13 000 invalidných dôchodkov vrátane „starých“ prípadov, ktoré do účinnosti zákona nespĺňali podmienky nároku na invalidný dôchodok s priemernou výškou cca 200 € (6 025 Sk). V tejto súvislosti nie je preto potrebné upravovať počet poberateľov invalidného dôchodku tak, ako je tomu napr. pri osobách s ťažkým zdravotným postihnutím.
Kritérium dlhodobo nepriaznivého stavu, ktoré slúži na účely vzniku nároku na invalidný dôchodok a kritérium miery funkčnej poruchy, ktoré slúži na účely vzniku nároku na vydanie preukazu fyzickej osoby s ťažkých zdravotným postihnutím, sú dve rozdielne kritériá (inštitúty), ktoré nie sú vzájomne previazané. 
Z hľadiska kritéria zdravotného postihnutia tak prichádza do úvahy 376 620 fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím a 196 639 poberateľov invalidného dôchodku. Vzhľadom na neexistenciu databázy, na základe ktorej by bolo možné urobiť verifikáciu počtu nevidiacich a nepočujúcich osobitne, nie je možné – iba na základe týchto zdravotných postihnutí – špecifikovať cieľovú skupinu pre realizovanie štátnej podpory.
Z hľadiska kritéria chudoby prichádzajú do úvahy občania v hmotnej núdzi, ktorí sú považovaní za jednu zo zraniteľných skupín. K 31. decembru 2008 bolo v systéme pomoci hmotnej núdzi evidovaných 153 516 poberateľov, resp. domácností, ktorým je poskytovaná dávka v hmotnej núdzi a príspevky k dávke v hmotnej núdzi. Z celkového počtu poberateľov bolo samostatne posudzovaných osôb 97 557, rodín bez detí 15 070 a rodín s deťmi 40 889. V členení podľa príjmu, t.j. invalidného dôchodku a starobného dôchodku k uvedenému dátumu bolo v systéme evidovaných samostatne posudzovaných 1 166 poberateľov invalidného dôchodku a 24 725 poberateľov starobného dôchodku, t. j. spolu 25 891. Okrem toho ďalšou skupinou môžu byť poberatelia vdovského alebo vdoveckého dôchodku, ktorých celkový počet v prípade samostatne posudzovaných bol 13 910.

Tabuľka 1: Členenie poberateľov pomoci v hmotnej núdzi podľa druhu príjmu pozostávajúceho predovšetkým z dôchodkových dávok k 31. decembru 2008; zdroj MPSVR SR.	
 	spolu	jednotlivcov	rodín bez detí	rodín s deťmi	
počet poberateľov	153 516	97 557	15 070	40 889	
z toho					
     poberateľov starobného dôchodku	32 522	24 725	7 242	555	
     poberateľov invalidného dôchodku	2 665	1 166	579	920	
     poberateľov vdovského a vdoveckého dôchodku	13 979	13 910	1	68	

3.1.2. Kritérium veku

Kritérium veku je v rámci celoplošných databáz rozhodujúcim a sledovaným faktorom v systéme starobného dôchodku. Starobní dôchodcovia predstavujú skupinu obyvateľstva s nižším indexom digitálnej gramotnosti, t. j. s nižšou schopnosťou a ochotou využívať nové informačno-komunikačné technológie. Pritom sa dá predpokladať, že táto skupina obyvateľstva bude mať z hľadiska prechodu na novú technológiu najväčšie praktické problémy, a to aj s ohľadom na nízky záujem o ďalšie technologické výhody, ktoré im môže v budúcnosti ponúknuť digitálne televízne vysielanie. 
Nárok na starobný dôchodok6) má poistenec, ak bol dôchodkovo poistený najmenej 15 rokov a dovŕšil dôchodkový vek. Dôchodkový vek je 62 rokov, pričom vzhľadom na prechodné obdobia môže byť v súčasnosti dôchodkový vek u žien aj nižší. V prípade predčasného starobného dôchodku môže byť hranica o dva roky nižšia ako je príslušný dôchodkový vek konkrétneho poistenca.  
K 31. decembru 2008 bolo v systéme evidovaných 641 399 dôchodcov, ktorým sa vyplácal dôchodok po valorizácii v roku 2008, v triedení podľa druhu dôchodku, bez ohľadu na pohlavie a výšku dôchodku (od 0 € do 995,82 € (od 0 Sk do 30 000 Sk) a viac) a 56 142 predčasných starobných dôchodcov, spolu teda 697 541 dôchodcov.
V prípade zohľadnenia výšky vyplácaného dôchodku v porovnaní so životným minimom7) je v systéme 24 364 starobných dôchodcov a 77 predčasných starobných dôchodcov, spolu teda 24 441 dôchodcov s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk).

3.1.3. Zhrnutie

Z hľadiska subjektu podpory prichádzajú do úvahy nasledovné skupiny:

1.	153 516 poberateľov, resp. domácností, ktorým je poskytovaná dávka v hmotnej núdzi a/alebo príspevky k dávke v hmotnej núdzi,
2.	376 620 fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím,
3.	196 639 invalidných dôchodcov,
4.	697 541 starobných dôchodcov a predčasných starobných dôchodcov.

Maximálny počet – pri zohľadnení všetkých kritérií (chudoby, zdravotného postihnutia a veku) – je 1 424 316; reálne číslo bude menšie z dôvodu prekrývania sa poberateľov invalidného dôchodku a osôb s ťažkým zdravotným postihnutím, pričom prekrytie s poberateľmi dávok v hmotnej núdzi je 2 665 osôb a prekrytie poberateľov dávok v hmotnej núdzi a starobného dôchodku je 32 522.
Celkové prekrytie môže predstavovať cca 200 000 osôb.
3.2. Objekt podpory

Objekt podpory koncových užívateľov bol na prvom stupni vybraný vládou SR určením stabilizačného modelu na ďalšie rozpracovanie – na základe Materiálu riešenia financovania prechodu na DVB-T. Z možností prístupu štátu (prvotne aktívneho, aktívneho alebo pasívneho) bol vybraný model, ktorý predstavuje model poskytovania podpory z pohľadu aspektu sociálnych kompenzácii, t. j. sanovania iba skupín obyvateľstva, ktorým sociálna situácia neumožňuje zvládnuť prechod na DVB-T samostatne, resp. iba skupín obyvateľstva, pre ktoré je príjem televízneho signálu (najmä z pohľadu využitia doplnkových služieb, ktoré bude digitálny príjem umožňovať) faktorom sociálnej inklúzie. Práve vhodnou kombináciou kritérií objektu a predmetu a správnym načasovaním spustenia systému podpory sa môže dosiahnuť aj moderácia plynutia procesu prechodu (napr. skrátenie doby paralelnej prevádzky), ako aj možnosť rýchlejšieho prístupu k e-governmentovým službám. Optimálna väzba stabilizačného modelu predstavuje vhodne zvolenú kombináciu skupín, voči ktorým má smerovať podpora na základe požadovaného cieľa (kritériá objektu podpory).
Týmto kritériom môže byť podpora s cieľom 
-	uľahčiť prechod na DVB-T občanom na hranici chudoby, s najnižším indexom digitálnej gramotnosti alebo zdravotného postihnutia, t. j. najväčšieho počtu osôb, teda osôb, ktoré spĺňajú kritérium podpory v kontexte systému financovania verejnoprávnych vysielateľov a ktorékoľvek z kritérií subjektu podpory z pohľadu exklúzie; a zároveň
-	realizovanú podporu využiť ako nástroj na zvýšenie inklúzie osôb, ktoré spĺňajú kritérium podpory v kontexte systému financovania verejnoprávnych vysielateľov a ktorékoľvek z kritérií subjektu podpory z pohľadu exklúzie; prípadne
-	realizovanú podporu tiež využiť ako nástroj na zvýšenie inklúzie osôb, ktoré spĺňajú kritérium podpory v kontexte systému financovania verejnoprávnych vysielateľov a zároveň spĺňajú len vybrané kritérium subjektu podpory z pohľadu exklúzie.

Z uvedeného možno vyvodiť nasledovné východiskové selekcie/možnosti:
1.	základná skupina (maximálny počet) – pri zohľadnení všetkých kritérií  (chudoby, zdravotného postihnutia a veku) a pri predpoklade, že sa tento počet rovná počtu platiteľov úhrady – je 1 424 316 (Max1) s odchýlkou 14 % vzhľadom na prekrytie 200 000 osôb (153 516 poberateľov, resp. domácností, ktorým je poskytovaná dávka v hmotnej núdzi a/alebo príspevky k dávke v hmotnej núdzi, 376 620 fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím, 196 639 invalidných dôchodcov, 697 541 starobných dôchodcov a predčasných starobných dôchodcov), ) 
2.	polovica zo základnej skupiny – pri zohľadnení všetkých kritérií (chudoby, zdravotného postihnutia a veku) a pri predpoklade, že sa tento počet rovná ½ platiteľov úhrady (okrem fyzických osôb s ťažkým zdravotným postihnutím) – je 900 468 (Max½) s odchýlkou 7 %, 
3.	výber zo základnej skupiny (poberatelia dávky v hmotnej núdzi) – pri zohľadnení kritéria chudoby (poberatelia, resp. domácností, ktorým je poskytovaná dávka v hmotnej núdzi a/alebo príspevky k dávke v hmotnej núdzi) a pri predpoklade, že sa tento počet rovná počtu platiteľov úhrady – je 153 516 (HN1),
4.	výber zo základnej skupiny (polovica z poberateľov dávky v hmotnej núdzi) – pri zohľadnení kritéria chudoby (poberatelia, resp. domácností, ktorým je poskytovaná dávka v hmotnej núdzi a/alebo príspevky k dávke v hmotnej núdzi) a pri predpoklade, že sa tento počet rovná ½ počtu platiteľov úhrady – je 76 758 (HN½),
5.	výber zo základnej skupiny (fyzické osoby s ťažkým zdravotným postihnutím) – pri zohľadnení kritéria zdravotného postihnutia  – je 376 620 + 10 % = 414 282 (ZTP1) (vzhľadom na zákonné oslobodenie od platenia úhrady nie je relevantné pri tejto kategórií skúmať vzťah k plateniu úhrady),
6.	výber zo základnej skupiny (poberatelia invalidného dôchodku) – pri zohľadnení kritéria zdravotného postihnutia – na základe poberania invalidného dôchodku a pri predpoklade, že sa tento počet rovná počtu platiteľov úhrady – je 196 639 (IDmax1), 
7.	výber zo základnej skupiny (polovica z poberateľov invalidného dôchodku) – pri zohľadnení kritéria zdravotného postihnutia na základe poberania invalidného dôchodku a pri predpoklade, že sa tento počet rovná ½ počtu platiteľov úhrady – je 98 320 (IDmax½),
8.	výber zo základnej skupiny (poberatelia invalidného dôchodku s limitovaným dôchodkom) – pri zohľadnení kritéria zdravotného postihnutia na základe poberania invalidného dôchodku v porovnaní so životným minimom (t. j. s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)) a pri predpoklade, že sa tento počet rovná počtu platiteľov úhrady – je 69 772 (IDŽM1),
9.	výber zo základnej skupiny (polovica z poberateľov invalidného dôchodku s limitovaným dôchodkom) – pri zohľadnení kritéria zdravotného postihnutia na základe poberania invalidného dôchodku v porovnaní so životným minimom (t. j. s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)) a pri predpoklade, že sa tento počet rovná ½ počtu platiteľov úhrady – je 34 886 (IDŽM½),
10.	výber zo základnej skupiny (poberatelia starobného dôchodku) – pri zohľadnení kritéria vek na základe poberania starobného dôchodku a pri predpoklade, že sa tento počet rovná počtu platiteľov úhrady – je 641 399 (SDmax1) [počet predčasných starobných dôchodcov je 56 142 (PSDmax1) a počet všetkých starobných dôchodcov je 697 541 (VSDmax1)],
11.	výber zo základnej skupiny (polovica z poberateľov starobného dôchodku) – pri zohľadnení kritéria vek na základe poberania starobného dôchodku a pri predpoklade, že sa tento počet rovná ½ počtu platiteľov úhrady – je 320 700 (SDmax½) [počet predčasných starobných dôchodcov je 28 071 (PSDmax½) a počet všetkých starobných dôchodcov je 348 771 (VSDmax½)],
12.	výber zo základnej skupiny (poberatelia starobného dôchodku s limitovaným dôchodkom) – pri zohľadnení kritéria vek na základe poberania starobného dôchodku v porovnaní so životným minimom (t. j. s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)) a pri predpoklade, že sa tento počet rovná počtu platiteľov úhrady – je  24 364 (SDŽM1) [počet predčasných starobných dôchodcov je 77 (PSDŽM1) a počet všetkých starobných dôchodcov je 24 441 (VSDŽM1)],
13.	výber zo základnej skupiny (polovica z poberateľov starobného dôchodku s limitovaným dôchodkom) – pri zohľadnení kritéria vek na základe poberania starobného dôchodku v porovnaní so životným minimom (t. j. s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)) a pri predpoklade, že sa tento počet rovná ½ počtu platiteľov úhrady – je 12 182 (SDŽM½) [počet predčasných starobných dôchodcov je 39 (PSDŽM½) a počet všetkých starobných dôchodcov je 12 221 (VSDŽM½)].

Tabuľka 2: Členenie jednotlivých skupín na základe kritéria subjektu podpory z pohľadu exklúzie a kritéria subjektu podpory v kontexte systému financovania verejnoprávnych vysielateľov vždy s predpokladom rovného počtu platiteľov úhrady alebo ½ počtu platiteľov úhrady	
č.	kritérium	charakteristika	vzorec	počet	
1.	chudoba,
 zdravotné postihnutie,
 vek,	alternatívne všetky kritéria	Max1	1 424 316	
2.	chudoba,
zdravotné postihnutie,
vek, 
½	alternatívne všetky kritéria	Max½	900 468	
3.	chudoba	poberateľ 
dávky v hmotnej núdzi	HN1	153 516	
4.	chudoba, 
½	poberateľ 
dávky v hmotnej núdzi	HN½	76 758	
5.	zdravotné postihnutie	fyzická osoba s ťažkým zdravotným postihnutím	ZTP1	376 620
(414 282)	
6.	zdravotné postihnutie	invalidný dôchodca	IDmax1	196 639	
7.	zdravotné postihnutie,
 ½	invalidný dôchodca	IDmax½	98 320	
8.	zdravotné postihnutie	invalidný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)	IDŽM1	69 772 	
9.	zdravotné postihnutie, 
½	invalidný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)	IDŽM½	34 886	
10.	vek	starobný dôchodca	VSDmax1	697 541	
11.	vek, 
½	starobný dôchodca	VSDmax½	348 771	
12.	vek	starobný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)	VSDŽM1	24 441	
13.	vek, 
½	starobný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)	VSDŽM½	12 221	

Vzájomné kombinácie východiskových selekcií umožňujú získať ďalšie možné skupiny, voči ktorým môže smerovať podpora. Z hľadiska kombinácií kritérií objektu možno uviesť nasledovné sekundárne selekcie:

Tabuľka 3: Kombinácia kritérií zdravotného postihnutia a chudoby (Ikomb)	
č.	kritérium	charakteristika	vzorec	počet	
3.	chudoba	poberateľ
dávky v hmotnej núdzi	HN1	153 516	
4.	chudoba, ½	poberateľ
dávky v hmotnej núdzi	HN½	76 758	
5.	zdravotné postihnutie	fyzická osoba s ťažkým zdravotným postihnutím	ZTP1	376 620
(414 282)	
8.	zdravotné postihnutie	invalidný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)	IDŽM1	69 772	
9.	zdravotné postihnutie, ½	invalidný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)	IDŽM½	34 886	

Tabuľka 3a: Pomocné výpočty (Ikomb)	
alt. 1	Ikomb = (HN1 - ) + ZTP1 + IDŽM1  = (153 516 - 2665) + 376 620 + 69 772 = 597 243 	
alt. ½	Ikomb½ = (HN½ - /2) + ZTP1 + IDŽM½   = (76 758 - 1333) + 376 620 + 34 886 = 486 931 	
	 = 2665	

Poznámka: Podľa MPSVR SR má 2 665 poberateľov dávok v hmotnej núdzi prevažujúci príjem z invalidného dôchodku, t. j. dochádza k vzájomnému splynutiu dvoch kritérií v jednej osobe.	

Tabuľka 4: Kombinácia kritérií zdravotného postihnutia, chudoby a veku  (IIkomb)	
č.	kritérium	charakteristika	vzorec	počet	
3.	chudoba	poberateľ 
dávky v hmotnej núdzi	HN1	153 516	
4.	chudoba, 
½	poberateľ 
dávky v hmotnej núdzi	HN½	76 758	
5.	zdravotné postihnutie	fyzická osoba s ťažkým zdravotným postihnutím	ZTP1	376 620
(414 282)	
8.	zdravotné postihnutie	invalidný dôchodca s dôchodkom nižším ako  185,89 € (5 600 Sk)	IDŽM1	69 772	
9.	zdravotné postihnutie, 
½	invalidný dôchodca s dôchodkom nižším ako  185,89 € (5 600 Sk)	IDŽM½	34 886	
12.	vek	starobný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk)	VSDŽM1	24 441	
13.	vek, 
½	starobný dôchodca s dôchodkom nižším ako  185,89 € (5 600 Sk)	VSDŽM½	12 221	

Tabuľka 4a: Pomocné výpočty (IIkomb)	
alt. 1	IIkombVSD = Ikomb + (VSDŽM1 - ) = 597243 + (24441 – 11 058) = 610 626 	
alt. ½	IIkombVSD½ = Ikomb½ + (VSDŽM½ - /2) = 486 931 + (12221 – 5529) = 493 623 	
	 = 11 058	

Poznámka: Podľa MPSVR SR má 32 522 poberateľov dávok v hmotnej núdzi prevažujúci príjem zo starobného dôchodku, t. j. dochádza k vzájomnému splynutiu dvoch kritérií v jednej osobe. Pri prepočte koeficientu pomeru skupín započítaných rozhraní podľa výšky dôchodku (34 %) predstavuje takéto splynutie 11 058 poberateľov dávky.	

3.3. Predmet podpory

Predmetom podpory bude technologické zariadenie, ktoré umožní prístup k digitálnemu vysielaniu. Vzhľadom na nutnosť zachovania technologickej neutrality aj s ohľadom na pravidlá poskytovania štátnej pomoci, rôzne formy príjmu vysielania a neustály technologický vývoj nie je možné aktuálne presne špecifikovať tieto zariadenia, resp. obmedziť poskytovanú podporu len na vopred určený zoznam zariadení. Žiadúce by však bolo, aby zariadenia, ktorých nákup bude kompenzovaný z prostriedkov štátneho rozpočtu, mali garanciu, že ich koncový užívateľ bude môcť skutočne využiť na príjem digitálneho vysielania a s funkciami, ktoré má deklarované. Riešením tejto požiadavky by bol systém dodatočnej certifikácie zariadení, o ktorú požiada výrobca, dovozca alebo predajca takéhoto zariadenia, ak chce podporiť nákup takéhoto zariadenia, resp. umožniť spotrebiteľovi/koncovému užívateľovi využiť pri nákupe takéhoto zariadenia aj prostriedky zo štátneho rozpočtu. Je vhodné, aby certifikácia bola odplatná za cenu nevyhnutných administratívnych prípadne skúšobných nákladov. Zoznam certifikovaných zariadení by bol on-line aktualizovaný a sprístupnený na internetovej stránke, ktorú bude k prechodu na DVB-T vytvárať výherca súťaže návrhov informačnej kampane k prechodu na DVB-T. 
Zariadenia, ktoré budú koncoví užívatelia potrebovať na príjem digitálneho vysielania, možno rozdeliť aj podľa spôsobu príjmu vysielania na
-	terestriálny, a to klasický (individuálny alebo spoločný) alebo iný (TV karta v PC),
-	satelitný,
-	káblový, a to najmä v KDS alebo IPTV (Internet Protocol Television),
-	iný príjem, napr. internet, 3G.

Zariadenia, ktoré budú umožňovať príjem digitálneho vysielania tak možno rozdeliť na 
1.	Set-top box  (STB) – elektronické prídavné zariadenie, ktoré sa zapája do anténneho vstupu na televízore, prijíma digitálny signál a mení ho na obraz a zvuk alebo na analógový signál, ktorý prevádza do televízora. STB sa rozdeľuje podľa typu signálu, ktorý spracováva – terestriálne (DVB-T), káblové (DVB-C), satelitné (DVB-S), alebo iné, napr. ADSL (Asymmetric Digital Subscriber Line).
2.	Integrovaný digitálny televízny prijímač (IDTV – Integrated Digital Television) – televízor, ktorý má integrovaný digitálny tuner, ktorý je schopný prijímať terestriálne vysielanie (DVB-T), káblové vysielanie (DVB-C), satelitné vysielanie (DVB-S) a/alebo iné, napr. ISDB (štandard pre digitálne vysielanie v Japonsku) a v zásade už nepotrebuje na príjem digitálneho signálu prídavné zariadenie.
3.	Karta na príjem a záznam televízneho vysielania na PC – prídavná karta, ktorá umožňuje príjem rôznych foriem vysielania – analógové, DVB-T a/alebo DVB-S; označované ako televízna karta, PC karta, PCMCIA karta, Express karta atď.
4.	Iné zariadenia.

Z hľadiska zachovania technologickej neutrality tak prichádzajú ako predmet podpory do úvahy také zariadenia, ktoré sú schopné prijímať DVB-x (rôzne platformy) alebo zariadenia pre IPTV, teda štandardy digitálneho televízneho vysielania z geografického hľadiska používané v Európe.
Z pohľadu funkčnosti týchto zariadení bude ešte nevyhnutné, aby boli tieto zariadenia schopné rozlišovať kompresiu, v ktorej bude DVB-x realizované. Rovnako, s ohľadom na zníženie rizika morálneho zastarania zariadení je vhodné, aby tieto zariadenia mali CI (Commnon Interface) – rozhranie umožňujúce update, napr. vložením adaptéru (karty) rôzneho kódovacieho systému alebo aj na sledovanie kódovaných (platených) programov. Z pohľadu využívania interaktívnych služieb, vrátane e-governmentu možno rozdeliť zariadenia na také, ktoré podporujú takéto služby na interaktívnej platforme MHP (Multimedia Home Platform) a také, ktoré takéto služby nepodporujú, t. j. napr. k IDTV (aktuálne tieto televízory na slovenskom trhu túto platformu MHP nemajú), ktorý takúto platformu nemá, by si musel spotrebiteľ dokúpiť set-top box s (interaktívnou) MHP, ak by chcel využívať niektorú z  aplikácií (SuperTeletext, doplnkové informácie počas programu, online shopping, e-mail, e-learning, trieda zabezpečených on-line bankových služieb, informácie o doprave (Traffic Announcement) a pod.). Ďalšou skutočnosťou, na ktorú sa pri kúpe set-top boxu nesmie zabudnúť, je počet TV prijímačov v domácnosti. Pokiaľ by si spotrebiteľ nezakúpil viactunerový (najčastejšie dvojtunerový) set-top box, tak by na všetkých televízoroch bolo možné sledovať len rovnaký program.

V čase rozhodovania sa spotrebiteľa o voľbe riešenia zabezpečenia jeho prístupu k digitálnemu vysielaniu (prípadne o kúpe konkrétneho zariadenia) budú dôležité nasledovné faktory
1.	spôsob príjmu vysielania 
-	v domácnosti (terestriálny, satelitný, príjem prostredníctvom káblových distribučných systémov (KDS), spoločných TV antén (STA)),
-	mimo domácnosti (pracovisko, miesto podnikania, denný stacionár, chata a pod.),   
-	mobilný príjem;
2.	rozsah služieb, ktoré chce spotrebiteľ využívať;
3.	cena zariadenia.

Z pohľadu prípravy návrhov kalkulácie výšky štátnej pomoci je dôležité poznanie aktuálnych a predpokladaných cien príslušných zariadení. Cenu zariadenia v prvom rade určuje jeho funkcionalita. 

MDPT SR realizovalo v rámci aktualizácie a rozpracovania návrhu na financovanie podpory koncových užívateľov prieskum aktuálnych spotrebiteľských cien koncových zariadení, a pri príprave predmetného materiálu vychádzalo z výsledkov tohto prieskumu.    
Ceny set-top boxov (STB) pre DVB-T s MPEG-2 sa aktuálne v najnižšej cenovej úrovni pohybujú okolo 50 €. Pre DVB-T s MPEG-4 sa aktuálne v najnižšej cenovej úrovni pohybujú okolo 232 €.
Ceny TV prijímačov s DVB-T tunerom (IDTV) pre príjem MPEG-2 pritom začínajú zhruba na úrovni 365 €.

Ceny kariet na príjem a záznam televízneho vysielania na PC rozlišujúcich MPEG kompresiu sa pohybujú okolo 66 €. Ceny IDTV alebo iných zariadení, ktoré umožňujú najmä mobilný príjem, nie sú z pohľadu určenia výšky intenzity, resp. určenia cenového rozpätia rozhodujúce, keďže ďaleko presahujú ceny doplnkových zariadení (set-top box, TV karta).

Na základe aktuálneho vývoja ako aj skutočnosti, že Telekomunikačný úrad SR zrušil v polovici decembra 2008 výberové konanie na prevádzkovateľa prvých dvoch multiplexov DVB-T, ktorý určoval kompresiu MPEG-4, na účely výpočtu jednotlivých kalkulácií, pri zohľadnení zistení Európskej komisie ohľadom regionálnej konkurencie a možnosť cezhraničného predaja sa stanovila cena zariadenia DVB-x bez ohľadu na kompresiu (ďalej len „kalkulačná cena zariadenia“) na 
-	210 € (6 326,46 Sk) pre zariadenie vyššieho štandardu pre skupiny ZTP1, IDŽM1 (300 € - 30 % vplyvom konkurencie ceny v stredoeurópskom regióne), 
-	100 € (3 012,6 Sk) pre základné zariadenie pre skupiny VSDŽM1 a HN1.

4. projekcia mechanizmu poskytovania Štátnej podpory 

Mechanizmus poskytnutia podpory koncovým užívateľom zo štátneho rozpočtu musí zohľadňovať najmä
-	dodržanie pravidiel poskytovania štátnej pomoci,
-	zachovanie technologickej neutrality a
-	zásadu primeranosti. 
	
	S ohľadom na tieto podmienky sa ako najvhodnejší model javí „poukážkový systém“, postavený na štruktúre investor verejnej služby (poskytovateľ prostriedkov) – sprostredkovateľ (poskytovateľ tovaru/služby) – prijímateľ verejnej služby (klient).

	Tento systém funguje nasledovne: Poskytovateľ prostriedkov na základe zvoleného kľúča umožní klientom prístup k poukážkam, na základe ktorých si klient môže uplatniť prístup k službe/tovaru, ktorej financovanie je predmetom podpory. Poskytovateľ služby/tovaru si následne uplatní náhradu za poskytnuté služby/tovary u poskytovateľa prostriedkov, a to na základe predložených poukážok, prípadne na základe iného preukázania poskytnutia služby/tovaru, ktorá je predmetom prefinancovania.

	Financovanie verejnej služby prostredníctvom poukážkového systému si vyžaduje: 
-	vyčleniť finančné prostriedky z verejného zdroja, 
-	zvoliť kľúč na identifikovanie prijímateľov – klientov,
-	vybrať poskytovateľa verejnej služby a zároveň vybrať alebo zriadiť poskytovateľa prostriedkov, ktorý bude dôveryhodnou entitou schopnou efektívne osloviť (potenciálnych) identifikovaných prijímateľov pre ktorých bude podpora určená, v rámci vlastnej siete kontaktných miest identifikovať prijímateľov, poskytnúť poukážky a vykonať následne clearing s predajcami a vydanými príslušnými kódmi certifikačnou autoritou, 
-	identifikovať poskytovateľov tovaru/služby,
-	určiť tzv. alternatívne platidlo, napr. poukážku, 
-	navrhnúť spôsob distribúcie alternatívneho platidla ku klientom, 
-	zabezpečiť ochranu systému, napr. pred duplicitným čerpaním alebo diskriminačným prístupom, 
-	navrhnúť spôsob refakturácie alternatívneho platidla poskytovateľovi tovaru/služby,
-	navrhnúť systém priebežnej a následnej kontroly využitia finančných prostriedkov a monitoringu napĺňania cieľa, v tomto prípade podpory koncovým užívateľom zo štátneho rozpočtu pri prechode na DVB-T.

Vzhľadom na efektívnosť vynaloženia prostriedkov je žiadúce, aby spotrebiteľ mal prístup k verifikovaným informáciám o jednotlivých zariadeniach, ktoré sú nevyhnutné na príjem digitálneho vysielania a na nákup ktorých môže využiť získanú poukážku. Uvedené sa dá zabezpečiť certifikáciou zariadení, ktorá môže byť postavená na týchto základných princípoch:
-	zachovanie technologickej neutrality – stanovenie minimálnych požiadaviek pre zariadenie, ktoré dostane certifikáciu od certifikačnej autority na základe požiadavky dovozcu, výrobcu alebo predajcu takéhoto zariadenia;
-	verifikovateľnosť – pridelenie jedinečných certifikačných kódov zariadeniam – napr. holografických známok s číselným radom pre to ktoré zariadenie a dovozcu, výrobcu alebo predajcu zariadenia, ktoré budú mať zároveň duplikát – ktorý sa použije pri verifikácii oprávnenosti požadovania prostriedkov predajcom (napr. nalepením na poukážku, ktorá bola použitá na nákup konkrétneho zariadenia);
-	transparentnosť – zabezpečenie prístupu on-line k informáciám ohľadom certifikovaných zariadení a vydaných radoch certifikačných kódov (napr. prostredníctvom internetovej stránky certifikačnej autority).
4.1. Vyčlenenie finančných prostriedkov z verejného zdroja

	Ako verejný zdroj prichádza do úvahy pri stabilizačnom modeli len štátny rozpočet (prostriedky zo štrukturálnych fondov nie je možné čerpať na realizáciu stabilizačného modelu podpory koncových užívateľov). Poskytovanie prostriedkov na podporu koncových užívateľov pri prechode na DVB-T je v zmysle rozhodnutí EÚ štátnou pomocou (poskytovanou predajcom zariadení), a preto sa bude poskytovanie prostriedkov riadiť zákonom č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov, ako aj právnymi predpismi Európskeho spoločenstva vzťahujúcimi sa na štátnu pomoc.) Z hľadiska členenia pomoci pôjde o priamu formu, konkrétne o formu „príspevok“. V predmetnom prípade bude nutné pripraviť schému štátnej pomoci, ktorá bude následne – v súlade s nariadením Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúcim podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES a zákonom o štátnej pomoci – predložená pred poskytnutím štátnej pomoci na schválenie/notifikáciu. Z uvedených dôvodov je žiadúce, aby sa schéma predložila na schválenie ešte pred začatím paralelnej prevádzky, pričom samotný notifikačný proces môže trvať aj dlhšie ako šesť mesiacov.

4.2. Kľúč na identifikovanie prijímateľov verejnej služby – klientov

Identifikovanie prijímateľov verejnej služby závisí od zvolených kritérií v kontexte systému financovania verejnoprávnych vysielateľov a kritérií z pohľadu exklúzie.
Celý systém podpory je postavený na aktívnej účasti subjektu podpory, ktorý musí prejaviť záujem o čerpanie štátnej podpory určenej pre koncových užívateľov pri prechode na DVB-T. Oprávnený subjekt tak bude musieť byť aktívny a požiadať o vydanie poukážky. Tá bude slúžiť ako alternatívne platidlo, na základe ktorého bude môcť u predajcu tovaru, ktorý mu umožní zaplatiť za tovar poukážkou, takúto poukážku použiť na získanie vybraného druhu tovarov. Keďže štátna podpora bude predstavovať len určitú intenzitu podpory, koncový užívateľ/spotrebiteľ si bude musieť zvyšnú cenu tovaru doplatiť v závislosti od ním vybraného certifikovaného zariadenia.  

Podmienkou na získanie štátnej podpory je, že pôjde o fyzickú osobu, ktorá je zároveň (riadnym, čiastočne oslobodeným alebo oslobodeným) platiteľom úhrady za služby verejnosti poskytované STV a SRo. Preukázanie tejto skutočnosti možno rozdeliť podľa osôb, ktorých sa táto skutočnosť dotýka, a to na

1.	osoby, ktoré sú oslobodené od povinnosti platiť úhradu; osoby, ktoré sú zdravotne ťažko postihnuté, majú zákonnú výnimku a sú oslobodené priamo zo zákona, pričom na vznik oslobodenia nemusí takáto osoba splniť žiadnu administratívnu povinnosť, rovnako nárok na oslobodenie vzniká aj takému platiteľovi, ktorý síce nie je zdravotne ťažko postihnutý, ale žije v domácnosti s osobou s ťažkým zdravotným postihnutím – pri týchto osobách preto nie je potrebné vyžadovať potvrdenie preukázania skutočnosti, že sú platiteľmi úhrady a že majú všetky vzťahy s vyberateľom úhrady vysporiadané. Rovnako nie je potrebné v prípade osôb, ktoré sú zdravotne ťažko postihnuté, skúmať súbeh viacerých štátnych podpôr v jednej domácnosti, napr. z dôvodu, že domácnosť budú tvoriť viaceré osoby s ťažkým zdravotným postihnutím alebo že domácnosť budú tvoriť osoby spĺňajúce rôzne kritéria z pohľadu exklúzie, keďže pri ostatných kategóriách sa bude vyžadovať preukázanie vzťahu s vyberateľom úhrady; v prípade osôb s ťažkým zdravotným postihnutím možno zaviesť selekciu z hľadiska adresy trvalého pobytu z dôvodu zabezpečenia efektívneho vybavenia domácností a nie len jednotlivcov;

2.	osoby, ktoré nie sú oslobodené od povinnosti platiť úhradu; v tomto prípade pôjde o platiteľov úhrady v plnej výške úhrady alebo o platiteľov, ktorí si uplatnili zníženie výšky úhrady na polovicu (čiastočne oslobodení) z dôvodu, že sú poberateľom dôchodku a nežijú v domácnosti s inou osobou s pravidelným príjmom zo zárobkovej činnosti alebo sú poberateľom dávky v hmotnej núdzi alebo osobou spoločne posudzovanou s poberateľom dávky v hmotnej núdzi – pri týchto osobách bude potrebné vyžadovať potvrdenie preukázania skutočnosti, že sú platiteľmi úhrady a že majú svoje vzťahy vysporiadané s vyberateľom úhrady. Z dôvodu, aby sa znížila administratívna náročnosť vybavenia takéhoto preukázania pre poberateľov dávky v hmotnej núdzi alebo invalidného dôchodku, prípadne aj starobného alebo iného dôchodku, treba mechanizmus nastaviť tak, že u potenciálneho klienta overí on-line splnenie tejto povinnosti poskytovateľ verejnej služby (resp. tretí subjekt, ktorý bude zabezpečovať administratívny výkon); podmienkou však bude, aby platiteľ úhrady dal súhlas na spracovanie svojich osobných údajov spracovávaných vyberateľom poplatku na účely administrácie poskytnutia štátnej podpory.

Tabuľka 5:  Kľúč na identifikovanie prijímateľov verejnej služby – klientov – vzťah so systémom financovania verejnoprávnych vysielateľov	
č.	kritérium 	podmienky	vzorec	počet	
1.	zdravotné postihnutie	-	nie je potrebné preukázať žiaden vzťah s vyberateľom poplatku

-	nie je potrebné kontrolovať súbeh s inými osobami v rámci domácnosti

-	vylúčenie súbehu v jednej osobe bude zabezpečené jednou databázou realizovanej štátnej podpory	ZTP1	376 620
+ 10 % 
414 282	
	fyzická osoba s ťažkým zdravotným postihnutím				
2.	zdravotné postihnutie	-	je potrebné preukázať vzťah s vyberateľom poplatku, a to administratívne náročnejším spôsobom, napr. dokladom o vysporiadaní vzťahov s vyberateľom poplatku - potenciálny klient bude musieť udeliť súhlas na použitie osobných údajov

-	nie je potrebné kontrolovať súbeh s inými osobami lebo v jednej domácnosti je v zásade len jeden platiteľ úhrady

-	vylúčenie súbehu v jednej osobe bude zabezpečené jednou databázou realizovanej štátnej podpory			
	invalidný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk); aj ½		IDŽM1	69 772	
			IDŽM½	34 886	
	chudoba				
	poberateľ dávky v hmotnej núdzi; aj ½		HN1	153 516	
			HN½	76 758	
	vek				
	starobný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk); aj ½		VSDŽM1	24 441	
			VSDŽM½	12 221	

Preukázanie kritérií z pohľadu exklúzie bude závisieť vždy od príslušnej skupiny. V prípade osôb s ťažkým zdravotným postihnutím bude dokladom, preukazujúcim splnenie podmienky, preukaz osoby s ťažkým zdravotným postihnutím, ktorý je vydávaný práve z dôvodu ľahšej identifikácie takejto osoby. V prípade osôb, ktoré sú poberateľmi dávky v hmotnej núdzi alebo poberateľmi dôchodkov, bude dokladom preukazujúcim splnenie tejto podmienky rozhodnutie vydané príslušným orgánom – Úradom práce sociálnych vecí a rodiny alebo Sociálnou poisťovňou o vzniku skutočnosti, ktorá je rozhodujúca pre vznik nároku na štátnu podporu. Aj v tomto prípade treba nahradiť preukazovanie sa príslušným rozhodnutím tak, že dôjde k overeniu tejto skutočnosti v príslušnej databáze, resp. v spolupráci s príslušným úradom na základe žiadosti potenciálneho klienta o štátnu podporu a na základe jeho súhlasu so spracovaním jeho osobných údajov príslušným orgánom verejnej moci na účely administrácie poskytnutia štátnej podpory.
Každý subjekt podpory bude mať nárok len na jednu štátnu podporu, teda bude vylúčený súbeh podpôr, ak jedna osoba splní viacero kritérií, napr. ak je držiteľom preukazu zdravotne ťažko postihnutej osoby a zároveň poberateľom dôchodku. Osoba bude mať nárok len na jedno uplatnenie si štátnej podpory. Databáza klientov bude obsahovať také identifikačné údaje, aby sa klient dal dostatočne personifikovať na to, aby nedochádzalo k zneužitiu poskytovanej podpory. Zároveň každému potenciálnemu klientovi vznikne nárok len ak dá súhlas na spracovanie svojich osobných údajov za účelom administrácie poskytnutia štátnej podpory.

Tabuľka 6: Kľúč na identifikovanie prijímateľov verejnej služby – klientov – z pohľadu kritéria exklúzie	
č.	kritérium 	doklad preukazujúci naplnenie kritéria	vzorec	počet	
1.	zdravotné postihnutie				
	fyzická osoba s ťažkým zdravotným postihnutím	preukaz fyzickej osoby 
s ťažkým zdravotným postihnutím	ZTP1	376 620
+ 10 %
414 282 	
2.	zdravotné postihnutie				
	invalidný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk); aj ½	rozhodnutie 
o invalidnom dôchodku	IDŽM1	69 772	
			IDŽM½	34 886	
3.	chudoba				
	poberateľ dávky v hmotnej núdzi; aj ½	rozhodnutie 
o priznaní dávky v hmotnej núdzi	HN1	153 516	
			HN½	76 758	
4.	vek				
	starobný dôchodca s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk); aj ½	rozhodnutie 
o priznaní starobného dôchodku	VSDŽM1	24 441	
			VSDŽM½	12 221	

4.3. Poskytovateľ prostriedkov a identifikácia poskytovateľa tovaru

Investorom verejnej služby bude MDPT SR ako ústredný orgán štátnej správy, ktorý je najvyšším koordinačným orgánom pre prechod na DVB-T. MDPT SR v súčasnosti nemá vo svojej rozpočtovej kapitole prostriedky vyčlenené na realizovanie podpory pre koncových užívateľov pri prechode na DVB-T. 
Na základe pripomienok MPSVR SR nie je možné počítať s tým, aby ako koncové body (kontaktné miesta) pri poskytovaní podpory koncovým užívateľom boli využívané úrady práce, sociálnych vecí a rodiny a Sociálna poisťovňa. Pri realizácii podpory bude MDPT SR hľadať také riešenie, ktoré bude zohľadňovať  požiadavku  siete koncových  kontaktných miest.
Realizácia poukážkového systému si vyžiada vstup tretieho subjektu, ktorý bude realizovať administráciu celého systému, a to buď platobnej agentúry zriadenej za týmto účelom v zmysle rozpočtových pravidiel, alebo subjektu vybraného na základe verejného obstarávania. Od tejto konštrukcie sa bude následne odvíjať aj systém poskytovania štátnej pomoci predajcom zariadení (poskytovateľom tovarov), teda subjektom, ktorým sa budú refakturovať poukážky. Ak by sa systém riešil formou verejného obstarávania administrátora poukážok, tak na MDPT SR by ostali najmä úkony súvisiace s poskytnutím štátnej pomoci, t. j. uzatváranie zmlúv s jednotlivými poskytovateľmi tovarov, ktorí by si uplatňovali refakturáciu alternatívneho platidla. 

Poskytovateľom tovaru bude podnikateľ (živnostník alebo obchodná spoločnosť) predávajúci spotrebiteľom/koncovým užívateľom technologické zariadenia, ktoré im umožnia prístup k digitálnemu vysielaniu. Poskytovateľ tovaru, ktorý si bude chcieť refakturovať alternatívne platidlo, musí splniť zákonom ustanovené podmienky, a to v zmysle zákona
-	o štátnej pomoci nesmie ísť o podnikateľa, ktorý porušil zákaz nelegálneho zamestnávania podľa zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 125/2006 Z. z. počas piatich rokov;
-	č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 383/2008 Z. z. účinného od 1. januára 2009.)  
S poskytovateľom tovaru uzavrie poskytovateľ prostriedkov zmluvu podľa § 18 ods. 2 zákona o štátnej pomoci. Z hľadiska výkonu dohľadu nad použitím prostriedkov v zmysle zákona o štátnej pomoci aj v zmysle rozpočtových pravidiel bude výkon dohľadu jednoduchší, keďže použitie prostriedkov bude realizované formou refakturácie za poukážky, ktoré poskytovateľ/predajca tovaru získa od svojich zákazníkov; paralelne takýto predajca len preukáže objem predaných (certifikovaných) zariadení, ku ktorým boli príslušné poukážky uplatnené.

4.4. Alternatívne platidlo

Nevyhnutnou súčasťou poukážkového systému je existencia alternatívneho platidla, ktoré
-	znižuje náklady na verejné zdroje, vzhľadom na nevyhnutné administratívne úkony, ktoré musí klient realizovať na získanie podpory;
-	zabezpečí, aby sa o podporu uchádzal len taký klient, ktorý ju nevyhnutne potrebuje a je na jej získanie ochotný realizovať vopred určené administratívne úkony;
-	zabezpečí, aby sa realizovaná podpora použila len na financovanie predmetu podpory;
-	umožňuje efektívnejšie vynaloženie prostriedkov z verejných zdrojov s ohľadom na ciele realizovanej podpory;
-	znižuje riziko zneužitia systému podpory oproti cieľom realizovanej podpory;
-	umožňuje lepšiu kontrolu použitia finančných prostriedkov.

Alternatívnym platidlom v prípade podpory pre koncových užívateľov pri prechode na DVB-T by bola poukážka. 

Poukážka musí byť vytvorená tak, aby 
-	bola jednoznačne identifikovateľná pre klienta aj pre poskytovateľa tovaru, t. j. že ide o poukážku na nákup (certifikovaného) zariadenia umožňujúceho príjem digitálneho vysielania,
-	obsahovala ochranný prvok, napr. hologramom, identifikačný kód a pod., aby sa znížilo riziko výroby a distribúcie falošných poukážok.

Z hľadiska požiadavky personifikácie klienta a poukážky je málo pravdepodobné, že by vo väčšom množstve došlo k  úmyselnému zneužitiu systému – t. j. že v konečnom dôsledku by zariadenie nevyužívala osoba (domácnosť), ktorej bola poukážka určená. Z tohto hľadiska nie je preto potrebné predražovať poukážkový systém o požiadavku personifikácie klienta s poukážkou.
Poukážka nebude cenným papierom podľa zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o cenných papieroch) v znení neskorších predpisov.

4.5. Logistika poukážkového systému

Poukážkový systém je mechanizmus, ktorý zlučuje minimálne tri horizontálne úrovne subjektov – poskytovateľa verejnej služby/orgán štátnej správy – poskytovateľa tovaru – prijímateľa verejnej služby/klienta. Logistika systému preto musí zohľadniť rozličnú pozíciu týchto subjektov, a to pri spracovaní a používaní osobných údajov, možnostiach čerpania prostriedkov ako štátnej pomoci a požiadavke presnej personifikácie klientov. V prípade prechodu na DVB-T preto prichádza do úvahy nasledovná logistika (v prípade nevyužitia existujúcej infraštruktúry úradov rozhodujúcich o splnení kritéria z pohľadu exklúzie):
1.	poskytovateľ verejnej služby  zabezpečí notifikáciu schémy štátnej pomoci;
2.	poskytovateľ verejnej služby zriadi platobnú agentúru v súlade s rozpočtovými pravidlami a/alebo na základe verejného obstarávania vyberie subjekt, ktorý bude realizovať administráciu poukážok ku klientom vrátane tlače poukážok a vytvorenia databázy klientov;
3.	poskytovateľ verejnej služby zabezpečí informovanie klientov o možnosti získania štátnej podpory prostredníctvom subjektu, ktorý bude realizovať informačnú kampaň;
4.	poskytovateľ verejnej služby nastaví harmonogram čerpania štátnej podpory;
5.	poskytovateľ verejnej služby v spolupráci so subjektom, ktorý bude realizovať administráciu poukážok (prípadne formou platobnej agentúry), zabezpečí poskytovanie podpory klientom prostredníctvom kontaktných miest (umožnením prídavných služieb môže dôjsť k zníženiu nákladov na administráciu);
6.	klientovi, ktorý sa obráti na kontaktné miesto a preukáže splnenie podmienok, bude vystavená poukážka na základe verifikácie údajov; 
7.	klient – spotrebiteľ bude môcť použiť poukážku na území Slovenskej republiky na nákup certifikovaného zariadenia;
8.	poskytovateľ tovaru si bude uplatňovať refundáciu za prijaté poukážky u subjektu, ktorý bude realizovať administráciu poukážok. Tento subjekt následne vykoná validáciu nároku na refundáciu a odošle poskytovateľovi verejnej služby konsolidované požiadavky k refundácii od poskytovateľov tovarov za definované obdobie. Na základe týchto validovaných podkladov poskytne poskytovateľ verejnej služby refundáciu jednotlivým poskytovateľom tovaru.;
9.	realizátor informačnej kampane bude priebežne zabezpečovať monitoring informovanosti koncových užívateľov o možnostiach čerpania podpory, ako aj vplyv takéhoto čerpania na správanie sa koncových užívateľov;  
10.	poskytovateľ verejnej služby vykoná priebežnú a následnú kontrolu použitia prostriedkov.

4.6. Systém priebežnej a následnej kontroly využitia finančných prostriedkov a monitoring

Poskytnutie štátnej pomoci poskytovateľom tovaru bude podliehať pravidlám poskytovania štátnej pomoci a zároveň poskytnutia dotácie podľa rozpočtových pravidiel. Systém priebežnej a následnej kontroly nie je preto potrebné osobitne upravovať. 

Na základe súťažných podmienok k súťaži návrhov na informačnú kampaň o prechode na DVB-T bude realizátor informačnej kampane 
-	informovať verejnosť o možnosti a podmienkach čerpania štátnej podpory so zameraním na cieľové skupiny, ktoré budú môcť podporu čerpať a
-	monitorovať dosah informačnej kampane vrátane informovanosti verejnosti o možnosti a čerpaní štátnej podpory.

4.7. Projekcia nárokov na štátny rozpočet 
4.7.1. Priame nároky – náklady na realizovanú podporu 

Priame nároky na realizovanú štátnu podporu budú závisieť od 
a)	vybranej skupiny alebo skupín podporovaných koncových užívateľov, 
b)	technickej úrovne zariadenia, zvolenej intenzity a zvolenia referenčného rámca pre kompresiu dát, od ktorej záleží aj kalkulačná cena zariadenia. 
Na základe pripomienok vznesených v rámci medzirezortného pripomienkového konania MDPT SR pripravilo dva varianty:
A)	variant závislý od vybranej skupiny a zároveň od technickej úrovne zariadenia cena zariadenia sa stanovila bez ohľadu na kompresiu, a to 210 € (6 326,46 Sk) pre zariadenie vyššieho štandardu a 100 € (3 012,6 Sk) pre základné zariadenie,
B)	variant určený pre vybranú skupinu a stanovenie max. výšky podpory na jedného oprávneného žiadateľa o podporu.

4.7.1.1. Variant A

Tabuľka 7: Prehľad nároku na štátny rozpočet pri rôznych vybraných skupinách, v dvoch cenových úrovniach (základného zariadenia a zariadenia s vyšším štandardom pri  rôznej intenzite štátnej podpory v tis. €	
cieľová skupina	kalkulačná cena koncového
zariadenia v tis. €	intenzita podpory pre koncového užívateľa
zo sumy koncového zariadenia v tis. €	
		základného	vyššieho štandardu	
vzorec	počet	základného	vyššieho štandardu	75 %	50 %	75 %	50 %	
		100 €	210 €	75 €	50 €	157,5 €	105 €	
Max1	1 424 316	142 431,6	299 106,4	106 823,7	71 215,8	224 329,8	149 553,2	
Max½	900 468	90 046,8	189 098,3	67 535,1	45 023,4	141 823,7	94 549,1	
HN1	153 516	15 351,6	32 238,4	11 513,7	7 675,8	24 178,8	16 119,2	
HN½	76 758	7 675,8	16 119,2	5 756,9	3 837,9	12 089,4	8 059,6	
ZTP1)	376 620	37 662,0	79 090,2	28 246,5	18 831,0	59 317,7	39 545,1	
+ 10 %	414 282	41 428,2	86 999,2	31 071,2	20 714,1	65 249,4	43 499,6	
IDmax1	196 639	19 663,9	41 294,2	14 747,9	9 832,0	30 970,6	20 647,1	
IDmax½	98 320	9 832,0	20 647,2	7 374,0	4 916,0	15 485,4	10 323,6	
IDŽM1	69 772	6 977,2	14 652,1	5 232,9	3 488,6	10 989,1	7 326,1	
IDŽM½	34 886	3 488,6	7 326,1	2 616,5	1 744,3	5 494,5	3 663,0	
VSDmax1	697 541	69 754,1	146 483,6	52 315,6	34 877,1	109 862,7	73 241,8	
VSDmax½	348 771	34 877,1	73 241,9	26 157,8	17 438,6	54 931,4	36 621,0	
VSDŽM1	24 441	2 444,1	5 132,6	1 833,1	1 222,1	3 849,5	2 566,3	
VSD ŽM½	12 221	1 222,1	2 566,4	916,6	611,1	1 924,8	1 283,2	

Na základe uvedeného možno konštatovať, že ak by podporovanou skupinou mali byť všetky osoby, ktoré sú osobami s ťažkým zdravotným postihnutím, v hmotnej núdzi, poberateľmi invalidného dôchodku alebo poberateľmi starobného dôchodku bez obmedzenia, teda skupina Max1 – 1 424 316 osôb, tak v prípade nediferencovania výšky podpory pre jednotlivé skupiny, by náklady boli pri intenzite 75%  a ceny zariadenia s vyšším štandardom - 210 € - 224 329,8 tis. € a pri intenzite 75% a ceny základného zariadenia - 100 € - 106 823,7 tis. €.  

V prípade uvádzaných sekundárnych selekcií možno realizovať kalkulácie nárokov na štátny rozpočet pri kalkulačnej cene 210 € pre zariadenie vyššieho štandardu a pri kalkulačnej cene 100 € pre základné zariadenie pri viacerých úrovniach intenzity podpory.

Tabuľka 8: Prehľad nároku na štátny rozpočet pri sekundárnych selekciách pri použití kalkulačných cien pre základné zariadenia a zariadenia s vyšším štandardom	
skupina sekundárnej selekcie	intenzita podpory pre koncového užívateľa zo sumy koncového
 zariadenia v tis. €	
vzorec	počet	zloženie cieľových skupín	základné zariadenie v tis. €	zariadenie vyššieho štandardu v tis. €	
			100 %	75 %	50 %	100 %	75 %	50 %	
		ZTP1	IDŽM	HN 	VSDŽM	100,00	75,00	50,00	210,00	157,50	105,00	
Ikomb+ 10%ZTP	634 905	414 282	69 772	150 851	––––	63 490,5	47 617,9	31 745,3	133 330,1	99 997,5	66 665,0	
Ikomb½+ 10%ZTP	524 593	414 282	34 886	75 425	 	52 459,3	39 344,5	26 229,7	110 164,5	82 623,4	55 082,3	
IIkombVSD+ 10%ZTP	648 288	414 282	69 772	150 851	13 383	64 828,8	48 621,6	32 414,4	136 140,5	102 105,4	68 070,2	
IIkombVSD ½+ 10%ZTP	531 285	414 282	34 886	75 425	6 692	53 128,5	39 846,4	26 564,3	111 569,9	83 677,4	55 784,9	

Tabuľka 8a: Pomocné výpočty 	
Skupina Ikomb+ 10%ZTP:	
-	fyzické osoby s ťažkým zdravotným postihnutím ZTP1 = 376 620 osôb + 10 % 37 662 osôb  = 414 282
-	poberatelia invalidného dôchodku, ktorí poberajú dôchodok nižší ako 185,89 € (5 600 Sk) IDŽM = 69 772 osôb
-	poberatelia dávky v hmotnej núdzi HN1=   153 516 - 1) = 150 851osôb
Ikomb+ 10%ZTP = 634 905 osôb

1) počet poberateľov dávky v hmotnej núdzi pri Ikomb sa znižuje o 2 665 osôb z dôvodu prekrytia s poberateľmi invalidného dôchodku (t. j. 153 516 – 2 665)
	
Skupina Ikomb+ 10%ZTP pri prekrytí s platiteľom úhrady za služby verejnosti:	
-	fyzické osoby s ťažkým zdravotným postihnutím ZTP1 = 376 620 osôb + 10 % 37 662 osôb  = 414 282
-	poberatelia invalidného dôchodku, ktorí poberajú dôchodok nižší ako 185,89 € (5 600 Sk) IDŽM = 69 772/2 = 34 886 osôb
-	poberatelia dávky v hmotnej núdzi HN1= 153 516 - /2 2)= 75 425 osôb
Ikomb½ + 10%ZTP = 524 593 osôb

2) počet poberateľov dávky v hmotnej núdzi pri Ikomb½ a sa znižuje o 1 333 osôb z dôvodu prekrytia s poberateľmi invalidného dôchodku (t. j. 76 758 – 1 333)
	
= 2 665	
Poznámka: Podľa MPSVR SR má 2 665 poberateľov dávok v hmotnej núdzi prevažujúci príjem z invalidného dôchodku, t. j. dochádza k vzájomnému splynutiu dvoch kritérií v jednej osobe.	

Tabuľka 8b: Pomocné výpočty (IIkomb+ 10%ZTP)	
Skupina IIkomb+ 10%ZTP:	
-	skupina Ikomb+ 10%ZTP = 634 905 osôb
-	poberatelia starobného dôchodku, pričom všetkých poberateľov starobného dôchodku s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk) VSDŽM1 = 24 441 osôb = 24 441 – 1) =  13 383 osôb.
IIkombVSD+ 10%ZTP = 648 288 osôb

1) počet poberateľov starobného dôchodku pri IIkombVSD sa znižuje o 11 058 osôb z dôvodu prekrytia s poberateľmi dávky v hmotnej núdzi (t. j. 24 441 – 11 058)
	
Skupina IIkomb½+ 10%ZTP pri prekrytí s platiteľom úhrady za služby verejnosti:  	
-	skupina Ikomb½+ 10%ZTP = 524 593 osôb
-	poberatelia starobného dôchodku/2, pričom všetkých poberateľov starobného dôchodku s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk) VSDŽM ½ = 24 441/2 = 12 221 osôb – /2 2) =  6 692 osôb.

IIkombVSD ½+ 10%ZTP = 531 285 osôb

2) počet poberateľov starobného dôchodku pri IIkombVSD ½ sa znižuje o 5 529 osôb z dôvodu prekrytia s poberateľmi dávky v hmotnej núdzi(t. j. 12 221 – 5 529)
	
 = 11 058	
Poznámka: Podľa MPSVR SR má 32 522 poberateľov dávok v hmotnej núdzi prevažujúci príjem zo starobného dôchodku, t. j. dochádza k vzájomnému splynutiu dvoch kritérií v jednej osobe. Pri prepočte koeficientu pomeru skupín započítaných rozhraní (50:7) podľa výšky dôchodku (34%) predstavuje takéto splynutie 11 058 poberateľov dávky.	

Ak by podporovanou skupinou mali byť z pohľadu kritéria zdravotného postihnutia a chudoby len osoby s ťažkým zdravotným postihnutím  ZTP1+ 10%ZTP  (414 282 osôb), poberatelia invalidného dôchodku s dôchodkom nižším ako 185, 89 € (5 600 Sk) IDŽM1 (69 772 osôb) a poberatelia dávky v hmotnej núdzi HN1 (150 851 osôb), a pre všetky skupiny by sa počítalo s podporou pre zariadenie vyššieho štandardu, tak pri 75 % intenzite z ceny zariadenia 210 € (t. j. 157,50 €) by nárok predstavoval Ikomb+ 10%ZTP - 99 997,5 tis. €. Pri minimalistickom modely by tento nárok predstavoval Ikomb½+ 10%ZTP - 82 623,4 tis. €. V prípade rovnakej skupiny, avšak s podporou pre základné zariadenie a 75 % intenzite z ceny zariadenia 100 € (t. j. 75 €) by nárok predstavoval Ikomb+ 10%ZTP - 47 617,9 tis. €, pri minimalistickom modely Ikomb½+ 10%ZTP - 39 344,5 tis. €. 
Ak by medzi podporované skupiny mali patriť aj poberatelia starobného dôchodku, vrátane predčasného, ktorých dôchodok je nižší ako 185,89 € (5 600 Sk) VSDŽM (24 441 osôb) , tak by v prípade podpory (pre všetky skupiny) zariadenia s vyšším štandardom a 75 % intenzite IIkombVSD+ 10%ZTP - 102 105,4 tis. € a v prípade minimalistického modelu  IIkombVSD ½+ 10%ZTP - 83 677,4 tis. €. V prípade podpory základného zariadenia pre všetky skupiny a 75 % intenzite by bol nárok IIkombVSD+ 10%ZTP - 48 621,6 tis. € a pri minimalistickom modeli IIkombVSD ½+ 10%ZTP - 39 846,4 tis. €.

V prípade uvádzaných sekundárnych selekcií je však podstatným v prípade selekcie podpory pre zariadenia vyššieho štandardu a zariadenia základné, aby skupiny zdravotne postihnutých osôb mali prístup k zariadeniam, ktoré majú také funkcionality, ktoré sú pre nich nevyhnutné, resp. značne znižujú ich exklúziu. V takomto prípade, možno realizovať kalkulácie nárokov na štátny rozpočet pri kalkulačnej cene 210 € pre zariadenie vyššieho štandardu pre skupiny ZTP1, IDŽM1, resp. IDŽM½, 100 € pre základné zariadenie pre skupiny HN1, HN½ a VSDŽM1, VSD ŽM½ pri viacerých úrovniach intenzity podpory.

Tabuľka 9: Prehľad nároku na štátny rozpočet pri sekundárnych selekciách a rozdielnom prístupe k cieľovým skupinám z hľadiska štandardu zariadenia 	
skupina sekundárnej selekcie	intenzita podpory pre koncového užívateľa zo sumy koncového zariadenia v tis. €	
vzorec	počet	zloženie cieľových skupín	základné zariadenie (HN,VSD) v €	zariadenie vyššieho štandardu 
(ZTP1,ID) v €	∑	
			100 %	75 %	50 %	100 %	75 %	50 %				
		ZTP1	IDŽM	HN	VSDŽM	100,00	75,00	50,00	210,00	157,50	105,00	100 %	75 %	50 %	
Ikomb+ 10%ZTP	634 905	414 282	69 772	150 851		15 085,1	11 313,8	7 542,6	101 651,3	76 238,5	50 825,7	116 736,4	87 552,3	58 368,2	
Ikomb½+ 10%ZTP	524 593	414 282	34 886	75 425		7 542,5	5 656,9	3 771,3	94 325,3	70 744,0	47 162,6	101 867,8	76 400,8	50 933,9	
IIkombVSD+ 10%ZTP	648 288	414 282	69 772	150 851	13 383	16 423,4	12 317,6	8 211,7	101 651,3	76 238,5	50 825,7	118 074,7	88 556,1	59 037,4	
IIkombVSD ½+ 10%ZTP	531 285	414 282	34 886	75 425	6 692	8 211,7	6 158,8	4 105,9	94 325,3	70 744,0	47 162,6	102 537,0	76 902,7	51 268,5	

Ak by podporovanou skupinou mali byť skupiny z pohľadu kritéria zdravotného postihnutia, chudoby aj veku 
-	osoby s ťažkým zdravotným postihnutím  ZTP1  – 376 620 osôb + 10 % 37 662 osôb  = 414 282, 
-	poberatelia invalidného dôchodku s dôchodkom nižším 185,89 € (5 600 Sk) IDŽM1 – 69 772 osôb,
-	poberatelia dávky v hmotnej núdzi HN1 – 150 851 osôb a 
-	poberatelia starobného dôchodku s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk) VSDŽM1 - 13 383, 
by nárok na štátny rozpočet pri intenzite 75 % s počítaním ceny zariadenia vyššieho štandardu pre skupiny ZTP1, IDŽM1, resp. IDŽM½, 210 € a ceny základného zariadenia pre skupiny  HN1, HN½ a VSDŽM1, VSD ŽM½ 100 € boli IIkombVSD - 82 624,3 tis. €, pri minimalistickom modeli IIkombVSD ½ - 70 971,0 tis. €. Predpokladaný 10 % nárast osôb s ťažkým zdravotným postihnutím predstavuje 37 662 osôb, nárast finančného nároku je IIkombVSD+ 10%ZTP  - 88 556,1 tis. €, pri minimalistickom modeli IIkombVSD ½+ 10%ZTP - 76 902,7 tis. €.
4.7.1.2. Variant B

MDPT SR s ohľadom na pripomienky, vznesené v medzirezortnom pripomienkovom konaní, týkajúce sa zvyšovania deficitu štátneho rozpočtu vysokými nákladmi na nákladovú položku „koncoví užívatelia“, pripravilo aj tzv. krízový variant, ktorý je minimalistický z hľadiska realizovanej podpory a zároveň ešte schopný funkcie určitého stimulu dovybavenia domácnosti technickými zariadeniami pri prechode na DVB-T. Tento variant nezohľadňuje intenzitu ani technickú úroveň zariadenia, či referenčný rámec pre kompresiu dát, od ktorých záleží aj kalkulačná cena zariadenia a len jednoducho stanovuje max. výšku podpory na jednu osobu. 
Variant B predstavuje podporu pre sociálne najslabšie domácnosti. Vybraná skupina je rovnaká s vybranou skupinou vo variante A (Ikomb½+ 10%ZTP, resp. IIkombVSD ½+ 10%ZTP).
Podporovanou skupinou je skupina z pohľadu kritéria zdravotného postihnutia, chudoby aj veku, pri zohľadnení podmienky, že ide o platiteľa úhrady za služby verejnosti.
Maximálna suma podpory na jednu osobu vybranej skupiny sa navrhuje na 20 €, bez ohľadu na to, o akú osobu pôjde (či pôjde o ZŤP, ID, HN alebo VSD) a bez ohľadu na cenu certifikovaného zariadenia, ktoré si takáto osoba bude chcieť za poukážku resp. s použitím poukážky kúpiť. MDPT SR si však s ohľadom na ťažko predvídateľný vývoj cien koncových zariadení na trhu chce ponechať možnosť rozhodnúť o nižšej cene poukážky. 

Tabuľka 10: Náklady na podporu pre koncových užívateľov ak výška podpory pre všetky skupiny bude 20 €	
skupina sekundárnej selekcie	20 € pre každého koncového užívateľa, ktorý splní podmienky podporovanej skupiny bez ohľadu na štandard zariadenia a podporovanú skupinu	
vzorec	výška podpory	celkový počet osôb	zloženie cieľových skupín		
			ZTP	ID	HN 	VSD	20,00 €	602,52 Sk	
Ikomb½+ 10%ZTP	 	524 593	414 282	34 886	75 425	 	10 491 860 €	316 077 770 Sk	
IIkombVSD ½+ 10%ZTP		531 285	414 282	34 886	75 425	6 692	10 625 700 €	320 109 838 Sk	
 	20,00 €	 	8 285 640 €	697 720 €	1 508 500 €	 133 840 €	 	 	
 	602,52 Sk	 	249 613 190 Sk	21 019 513 Sk	45 445 071 Sk	4 032 064 Sk	 	 	

Celkové náklady na realizáciu variantu B by boli pri skupine 531 285 osôb
-	osoby s ťažkým zdravotným postihnutím ZTP1 – 376620 osôb + 10 % 37 662 osôb  = 414 282, 
-	poberatelia ID s dôchodkom nižším ako 185, 89 € (5 600 Sk) IDŽM1½ – 34 886,
-	poberatelia dávky v hmotnej núdzi HN1½ – 75 425 a 
-	poberatelia SD s dôchodkom nižším ako 185,89 € (5 600 Sk) VSDŽM1½ – 6 692.
v prípade maximálnej hodnoty jednej poukážky 20 € 10 625,7 tis. € (320 109,84 tis SK).
 
Realizovanie plošnej podpory s nižšou cenovou úrovňou ako navrhuje variant B, by z dnešného pohľadu nebolo efektívne. 

4.7.2. Nepriame nároky – náklady na administráciu poukážkového systému

Náklady na administráciu poukážkového systému budú zahŕňať najmä náklady súvisiace s personálnym a materiálnym zabezpečením systému, pričom výška týchto nákladov bude závisieť od obdobia realizácie podpory a od skupín koncových užívateľov, ktorým bude podpora určená. Výšku nepriamych nárokov možno odhadnúť na základe predbežnej kalkulácie na tri roky na cca  400 tis. €.

Tabuľka 11: Prevádzkové náklady administratívneho systému
nákladová položka)	pre 1.000 tis.
koncových užívateľov	pre 500 tis.
koncových užívateľov	
vytvorenie IS	33 200	33 200	
prevádzka IS	29 875	29 875	
tlač	165 970	82 985	
certifikácia	66 390	66 390	
personálne zabezpečenie	95 600	71 700	
administrácia systému	23 235	16 600	
∑	414 270	300 750	

V prípade variantu optimálnych nákladov, by tieto náklady predstavovali pre 1 mil. koncových užívateľov 514 505 € a pre 500 tis. koncových užívateľov 415 000 €.
Záver

Rozpracovaný variant V2 spoluúčasti verejných prostriedkov v rámci nákladových položiek – 1. analógové vysielače a technológia, 2. paralelná prevádzka a 3. prístup k vysielaniu STV, v zmysle Materiálu riešenia financovania prechodu na DVB-T schváleného uznesením vlády SR č. 221/2008, zohľadňuje základné podmienky dotačnej politiky, a to podmienku transparentnosti, konkurencieschopnosti a evaluácie. 

Náklady, ktoré vzniknú v súvislosti s nákladovými položkami 
1. analógové vysielače a technológia – predstavujú cca 5,95 mil. € (179 mil. Sk)
2. paralelná prevádzka – predstavujú cca 6,69 mil. € (201,5 mil. Sk)
3. prístup k vysielaniu STV – predstavujú cca 4,74 mil. € (143 mil. Sk) podľa počtu domácností mimo územia terestriálneho pokrytia 

V materiáli rozpracovaný variant nákladovej položky 4. koncoví užívatelia – optimálna väzba stabilizačného modelu – rieši kalkuláciu nákladov na štátny rozpočet v zmysle úlohy B.1. uznesenia vlády SR č. 221 z 9. apríla 2008 v závislosti od vybraného kritéria selekcie – zdravotné postihnutie, chudoba alebo vek cieľovej skupiny, voči ktorej bude smerovať podpora a v závislosti od rôznych kalkulačných cien technických zariadení, vrátane sekundárnych selekcií s redukciou vzájomného prekrytia jednotlivých skupín a rôznych intenzít (Variant A). 
Materiál zároveň navrhuje variant (Variant B), ktorý predstavuje minimálnu hranicu efektívne vynaložených prostriedkov z hľadiska požadovaného cieľa. 
	
S ohľadom na vznesenú požiadavku nezvyšovania deficitu štátneho rozpočtu a vzhľadom na nepresadenie možnosti využitia prostriedkov OPIS na rozvoj e-governmentových služieb prostredníctvom digitálnej televízie, MDPT SR navrhuje riešenie, ktoré predstavuje hranicu stimulu koncových užívateľov, a to Variant B, ktorý navrhuje podporiť skupinu IIkombVSD ½+ 10%ZTP zloženú z osôb s ťažkým zdravotným postihnutím, platiteľov úhrady za služby verejnosti verejnoprávnych vysielateľov, ktorí sú zároveň poberateľmi dávky v hmotnej núdzi, poberateľmi invalidného dôchodku menšieho ako 185,89 € (5 600 Sk)  alebo poberateľmi starobného dôchodku (vrátane predčasného starobného dôchodku) nižšieho ako 185,89 € (5 600 Sk), poukážkou v max. hodnote 20 € na osobu. Celkové nároky na štátny rozpočet by boli v prípade Variantu B v sume 10 625,7 tis. € (320 109,84 tis SK).

Realizácia podpory by mala byť uplatňovaná v rokoch 2010 až 2012, pričom samotná realizácia podpory a tým aj čerpanie prostriedkov bude závislé od výberu prvého poskytovateľa multiplexu a začatia paralelnej prevádzky; v závislosti od posunutia týchto termínov dôjde aj k posunutiu samotnej realizácie podpory a k čerpaniu prostriedkov. 
Pre samotný proces poskytovania štátnej podpory je nevyhnutná notifikácia schémy štátnej pomoci, ako aj nastavenie administratívno-technického zabezpečenia procesu vrátane zabezpečenia záruky použiteľnosti zariadení (certifikácia).

Z hľadiska pravidiel poskytovania štátnej pomoci možno zhrnúť, že realizovanie financovania prechodu na DVB-T je závislé od notifikácie schémy štátnej pomoci, pričom použitie prostriedkov by malo byť notifikované na oblasti
1.	výskumu a pilotných projektov v oblasti DVB-T
2.	náhradu dvojitých nákladov pre analógové vysielanie v čase paralelnej prevádzky
3.	podpory koncových užívateľov pri zohľadnení ich sociálneho statusu.

Poskytovateľom štátnej pomoci bude v prípade jej realizácie vo všetkých oblastiach MDPT SR, prijímateľom budú v prípade pilotnej prevádzky – prevádzkovatelia pilotnej prevádzky, paralelnej prevádzky – vysielatelia, podpory koncových užívateľov – predajcovia zariadení na základe preukázaných použitých poukážok cieľovými skupinami.

Realizáciu podpory vo všetkých nákladových položkách nie je možné financovať zo schválených limitov rozpočtovej kapitoly MDPT SR, preto táto realizácia bude podmienená vyčlenením prostriedkov zo štátneho rozpočtu.