Aktualizácia požiadaviek a potrieb finančných prostriedkov na vybudovanie skladovacích kapacít a núdzových zásob ropy a ropných výrobkov v Slovenskej republike

Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky (ďalej len „Správa rezerv“) je ústredným orgánom štátnej správy a gestorom úlohy, z ktorej vyplýva zodpovednosť za tvorbu             a udržiavanie núdzových zásob ropy a ropných výrobkov na úrovni 90 dní spotreby podľa zákona č.170/2001 Z. z. „O núdzových zásobách ropy a ropných výrobkoch a o riešení stavu ropnej núdze“. Zákon je v súlade so smernicou Európskej únie č. 98/93 EEC, ktorá ukladá povinnosť členským štátom Európskej únie skladovať núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov na úrovni 90-dňovej spotreby. Vzhľadom na finančnú náročnosť plnenia uvedenej úlohy je pre Slovenskú republiku prijatý plán postupného vytvárania núdzových zásob ropy a ropných výrobkov, ktorý stanovuje časový harmonogram tvorby núdzových zásob ropy a ropných výrobkov do cieľového roku 2008. V prípade, ak členská krajina Európskej únie harmonogram tvorby núdzových zásob ropy a ropných výrobkov nedodrží, považuje sa táto situácia za porušenie prístupovej zmluvy k Európskej únii a môže byť tejto krajine na podnet Európskej komisie uložená pokuta alebo iná sankcia, ktorá sa môže prejaviť na výške pridelených finančných prostriedkov v rámci štrukturálnych fondov do iných oblastí, prípadne účelovým určením použitia finančných prostriedkov na úkor inej oblasti. Sankcia ani pokuta doposiaľ nebola uložená žiadnej členskej krajine, nakoľko členské štáty plán vytvárania a udržiavania núdzových zásob ropy a ropných výrobkov dodržiavajú. Keďže zabezpečenie energetickej stability                      a bezpečnosti je vzhľadom na súčasnú energetickú situáciu vo svete jednou z priorít spoločenstva, predpokladá sa, že krajinám, ktoré ako prvé porušia záväzky v tvorbe núdzových zásob ropy a ropných výrobkov, budú uložené sankcie ako výstraha. V súčasnom období sa na pôde spoločenstva zvažuje možnosť zvýšenia požiadavky na výšku núdzových zásob ropy           a ropných výrobkov na úroveň 120-dňovej spotreby krajiny. 

	Ku koncu roka 2004 Slovenská republika dosiahla harmonogramom schválenú úroveň núdzových zásob ropy a ropných výrobkov pre rok 2004 vo výške 55 dní spotreby v následovnom sortimente skladovaných zásob:
ropa 							21,4 dňa
	motorové palivá					31,8 dňa
	vykurovací olej 					  1,8 dňa

Problematika núdzových zásob zahŕňa tri aspekty.

Prvým aspektom je skladovanie núdzových zásob, s ktorým súvisí dobudovanie chýbajúcich skladovacích kapacít. Dobudovanie chýbajúcich skladovacích kapacít – výstavbu zásobníkov na ropné výrobky v ďalších rokoch, je možné riešiť dvomi spôsobmi. Jedným zo spôsobov financovania výstavby skladovacích nádrží na ropné výrobky, po vykonaní legislatívnych úprav zákona NR SR č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení neskorších predpisov, (doplnenie § 8 o bod číslo 8: Správa rezerv v rámci odpredaja hmotných rezerv v prípade nedostatku rozpočtových kapitálových výdavkov môže hradiť z bežného účtu obmien a zámien aj výdavky na zabezpečenie investičných akcií – budovania zásobníkov na ropné výrobky.), je využitie bežného účtu obmien a zámien, dotovaného reštrukturalizáciou zásob hmotných rezerv. Druhým spôsobom je financovanie výstavby z cudzích zdrojov – investorom, ktorý by sa podujal na vybudovanie chýbajúcich skladovacích kapacít na ropné výrobky a tieto skladovacie kapacity by prenajal štátu.
Na zabezpečenie povinných 90-dňových zásob ropy a ropných výrobkov pri dnešnom koeficiente dennej spotreby ropných výrobkov, počítanom podľa metodiky Európskej únie (6 200 ton, s výhľadom nárastu do roku 2008 na 6500 ton), je potrebné skladovať 206 000 ton ropy a 434 000 ton ropných výrobkov. Potrebnými skladovacími kapacitami na ropu disponuje akciová spoločnosť Transpetrol. Pre skladovanie potrebného objemu ropných výrobkov chýba pri súčasnom stave cca. 132 000 ton skladovacích kapacít, ktoré je potrebné vybudovať do konca roku 2008 s tým, že potreba pre rok 2006 predstavuje 44 000 ton, pre rok 2007 už 90 000 ton.
K dnešnému dňu sú celkom vybudované skladovacie kapacity na ropné výrobky v objeme 328 000 ton, z čoho vo vlastníctve štátu je 198 000 ton a vo vlastníctve Slovnaft, a. s. 130 000 ton. Značnou nevýhodou súčasného stavu je skutočnosť, že skladovacie kapacity štátu sú vybudované v skladovacích termináloch Slovnaftu, a. s. a bez obslužných zariadení (čerpacie stanice, plniace zariadenia, čističky odpadových vôd a podobne), ktoré sú vlastníctvom Slovnaftu, a. s., ich nie je možné využívať. O reálnom stave v tejto oblasti bola informovaná Bezpečnostná rada Slovenskej republiky na jej 7. zasadnutí dňa 2. 7. 2004 v bode 2. 
V priloženej tabuľke číslo 1 sú upresnené údaje o chýbajúcich skladovacích kapacitách v hmotnostných jednotkách pre jednotlivé roky.
	V tomto čase sa vykonávajú práce v súvislosti s vysporiadaním majetkových vzťahov v jednotlivých skladovacích termináloch Slovnaftu, a. s. ako plnenie uznesenia Bezpečnostnej rady Slovenskej republiky číslo 28/2004 bod III./1/C. Je prijatý harmonogram spoločného postupu pri vzájomnom vysporiadaní majetku tak, aby jednotlivé skladovacie terminály boli vo vlastníctve vždy iba jedného majiteľa. Odborníci z Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky, Slovnaftu, a. s. a  správy rezerv určujú pri zariadeniach, ktoré boli vybudované z prostriedkov štátu, odpisové skupiny majetku a spracováva sa presná evidencia zaradenia majetku, respektíve zaradenia jeho technického zhodnotenia. Súčasne sa vykonáva dokladová inventarizácia majetku, ktorý sa bude prevádzať z podsúvahového účtu spoločnosti Slovnaft, a. s. na Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (kontrola zaraďovacích protokolov a na ne sa viažucich faktúr). Všetky zistené údaje budú podkladom pre spracovanie spätného odpisu majetku a určenie jeho zostatkovej hodnoty. V súčasnom období je ukončenie kontroly účtovných dokladov vrátane verifikácie daňových dokladov v záverečnej fáze. V dňoch 14 apríla a 30 mája 2005 rokovala medzirezortná komisia (zložená z odborníkov z Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky a Správy rezerv) na majetkové vysporiadanie majetku štátu vybudovaného v spoločnosti Slovnaft a.s. Bratislava, ktorej úlohou je rozhodnúť o spôsobe riešenia problémov v oblastiach nezrovnalostí v účtovných a daňových dokladov, zmarených investícií a nevymožiteľného majetku. Táto komisia na základe stavu pripravenosti účtovnej dokumentácie na prevod majetku navrhne:
-	postup krokov súvisiacich s prevodom správy majetku zo spoločnosti Slovnaft do správy Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky;
-	ktoré technologické celky, respektíve ktoré objekty budú predmetom prevodu správy medzi Slovnaftom a Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky;
-	rámcový časový plán na prevod správy záujmového majetku;
-	ktoré technologické celky, respektíve ktoré objekty budú predmetom prevodu správy medzi Ministerstvom hospodárstva Slovenskej republiky a Správou rezerv .
Následne sa vykoná ponukové konanie na prevod správy majetku štátu z Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky na Správu rezerv. V ďalšom kroku sa má pristúpiť k výmene majetku na jednotlivých skladovacích termináloch medzi akciovou spoločnosťou Slovnaft, a. s. a správou rezerv. Vzájomná výmena majetku bude vykonaná na základe ceny zistenej podľa zostatkových hodnôt vymieňaného majetku.
Po vysporiadaní vzťahov z pohľadu skladovacích kapacít medzi Správou rezerv                        a Slovnaftom, a. s., sa predpokladá, že správa rezerv získa skladovacie terminály pohonných hmôt v Stožku a Hronskom Beňadiku, čím by pod úplnou kontrolou štátu boli skladovacie kapacity v objeme 130 000 ton, avšak so všetkým príslušenstvom. Súčasný stav je pre využívanie jestvujúcich skladovacích kapacít nevyhovujúci, nakoľko vo všetkých termináloch štát vlastní iba časť nádrží, ktoré sú nepoužiteľné bez infraštruktúry (čerpacie stanice, potrubné rozvody, plniace zariadenia, požiarna ochrana a pod.), ktorej vlastníkom je Slovnaft a. s.. Týmto by štát získal                i priestory na možnosť dobudovania nových skladovacích kapacít až v objeme 225 000 ton, čím by boli pod kontrolou štátu skladovacie kapacity so všetkým príslušenstvom v objeme 355 000 ton. Takto by boli zabezpečené skladovacie kapacity i v prípade nutnosti zvýšenia počtu dní udržiavania núdzových zásob ropných výrobkov.
Na vybudovanie chýbajúcich skladovacích kapacít „na zelenej lúke“ v objeme 130 000 ton je podľa odhadov správy rezerv v rokoch 2005 až 2008 nutné preinvestovať cca 2,0 mld. Sk (hrubý odhad bol urobený na základe toho, že v Českej republike v oblasti Ostravy boli podobné skladovacie kapacity vybudované v rokoch 2003 až 2004 za uvedenú sumu).
Z pohľadu štátu je podľa názoru Správy rezerv finančne najvýhodnejším riešením rozšírenie skladovacích kapacít na termináloch Stožok a Hronský Beňadik. Dobudovanie chýbajúcich kapacít na potrebnú úroveň vo výške cca 132 000 ton si vyžaduje investíciu v sume 1,4 mld. Sk., čo je o 30% menej ako pri investícii na „zelenej lúke“. Výhodnosť vyplýva z úspory nákladov a času na vybudovanie kapacitne dostačujúcej infraštruktúry, ktorá je pre prevádzku skladov nevyhnutná. Nemenej významnou je i časová úspora pri príprave stavby z titulu posudzovania ekologických vplyvov pri vydávaní stavebného rozhodnutia. Pri budovaní skladovacích kapacít vo vyššie spomínaných termináloch je možný plynulý a postupný nábeh, pripájanie a využívanie už dobudovaných nádrží, čím sa rozloží financovanie na dobu štyroch rokov. Zároveň sa zabezpečí dodržanie harmonogramu postupného vytvárania núdzových zásob.

Druhým aspektom je tvorba núdzových zásob, čiže nákup ropy a ropných výrobkov. Za predpokladu, že nedôjde k radikálnym zmenám, to je rastu cien ropy a kurzu USD sa tvorba týchto núdzových zásob navrhuje riešiť v dlhodobom štvorročnom výhľade v rokoch 2005 až 2008. Tvorba núdzových zásob ropy a ropných výrobkov v zmysle tohto výhľadu bude financovaná z prostriedkov na bežnom účte obmien a zámien Správy rezerv.
V tabuľke číslo 2 sú upresnené údaje na základe aktuálnej ceny ropy na svetových trhoch a aktuálneho kurzu USD o potrebe finančných prostriedkov na nákup hmoty do núdzových zásob pri prepracovaní ropy. Pomer skladovaných materiálov je vzhľadom na skutočnosť, že v Slovenskej republike je iba jedna rafinéria, volený 30:70 (30% ropy a 70% ropných výrobkov skladovaných v núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov). Výťažnosť produktov, ktoré sa dajú započítať do núdzových zásob, je v Slovnafte 85%. Uvedený údaj udáva percento výťažnosti zo skladovaných zásob ropy do núdzových zásob. Pri výpočte finančných potrieb na nákup hmoty správa rezerv vychádzala zo súčasných cien ropy a ropných výrobkov, ako i z aktuálneho kurzu USD.
	Tretím aspektom je skladovanie a ochraňovanie núdzových zásob. Ich financovanie sa navrhuje realizovať z prostriedkov štátneho rozpočtu.
	Pri alternatíve dobudovania chýbajúcich skladovacích kapacít financiami zo súkromného sektora a následne ich prenájmu štátom, aby bola pre investora zaručená návratnosť vložených investícií za cca 11 rokov, by sa zvýšila tarifa za skladovanie ropných výrobkov na 1 264.- Sk za tonu, (1 020.- Sk za 1 m3) na rok (čo je takmer trojnásobok súčasnej tarify). Tarifu za skladovanie 1 tony ropných výrobkov vo výške 1 264.- Sk za rok (1 020.- Sk za 1 m3), žiadali súkromné spoločnosti, ktoré sa zaujímali o vybudovanie chýbajúcich skladovacích kapacít. Zvýšenie tarify za skladovanie do úrovne štandardnej návratnosti investície bude znamenať automatické zvýšenie taríf i u doterajších skladovateľov. V danom prípade by sa bežné výdavky správy rezerv a tým i požiadavky na štátny rozpočet na skladovanie núdzových zásob ropy a ropných výrobkov na úrovni 90 dní spotreby v roku 2008 zvýšili (zo súčasných 400.- Sk za 1 tonu ropy a 370.- Sk za 1 tonu ropných produktov za rok) o 222 mil. Sk na úroveň 565 mil. Sk ročne.
	Pri alternatíve dobudovania skladovacích kapacít z finančných prostriedkov štátu by bolo možné dať vybudované skladovacie terminály do prenájmu spoločnosti, ktorá pôsobí na slovenskom trhu pohonných hmôt. V nájomnej zmluve by sa zakotvilo, že obmeny, skladovanie a ochraňovanie skladovaných núdzových zásob ropných výrobkov ako i údržbu zariadení bude táto spoločnosť vykonávať vo vlastnej réžii, čím sa dosiahne úspora prostriedkov štátu, ktoré by bolo nutné vynaložiť na skladovanie cca 275 000 ton, čo predstavuje cca 110 mil. Sk za rok.

Správa rezerv navrhuje dobudovanie chýbajúcich skladovacích kapacít financovať z finančných prostriedkov štátu, čím by boli zásobníky ropných výrobkov v jeho vlastníctve. Týmto by následne štát mal možnosť aktívne napomôcť obnovenie konkurenčného prostredia na slovenskom trhu s ropnými výrobkami. Nemenej významným faktorom by bolo ušetrenie finančných prostriedkov za skladovanie.
V prípade efektívnej reštrukturalizácie zásob hmotných rezerv je Správa rezerv schopná prefinancovať rozšírenie skladovacích kapacít na ropné výrobky vo vyššie spomínaných skladovacích termináloch z finančných prostriedkov bežného účtu obmien a zámien. Obdobne nákup hmoty do núdzových zásob v jednotlivých rokoch by bol realizovaný z bežného účtu obmien a zámien.
V súčasnom období na bežnom účte obmien a zámien Správy rezerv je 2 500 mil. Sk disponibilných zdrojov.
	V rokoch 2005 až 2008 sa uvažuje so znížením limitov skladovaných komodít a s ich predajom v zmysle uznesenia vlády Slovenskej republiky číslo 478/2004 zo dňa 19. 05. 2004. Ide o predaj priemyselných a potravinárskych komodít.
	Predpokladáme, že celková suma získaná do obmenného fondu znížením limitov skladovaných komodít a ich odpredajom by mala v rokoch 2005 až 2008 predstavovať 778 mil. Sk. Túto hodnotu je možné ešte zvýšiť schválením odpredaja a následným odpredajom obilia a jadrového paliva až o 1 900 mil. Sk na úroveň cca 2 678 mil. Sk.
	Presný rozpis minimálnych limitov a orientačných cieľových stavov na roky 2005 a 2006, ako i predpokladaný predaj jednotlivých komodít v množstvovom a finančnom vyjadrení bol schválený uznesením vlády Slovenskej republiky číslo 478 zo dňa 19. 5. 2004.

	Rozpis zdrojov a použitie finančných prostriedkov v jednotlivých rokoch je uvedený v tabuľke číslo 3. Tabuľka číslo 3.a vyčísľuje požiadavky na ochraňovanie núdzových zásob a tým potrebu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu v jednotlivých rokoch pri alternatíve, že chýbajúce skladovacie kapacity na ropné výrobky budú financované z prostriedkov správy rezerv. V tabuľke 3.b sú vyčíslené požiadavky na ochraňovanie núdzových zásob a tým potrebu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu v jednotlivých rokoch pri alternatíve, že chýbajúce skladovacie kapacity na ropné výrobky budú financované z prostriedkov súkromného investora.

	Ako je z uvedeného porovnania vidieť, pri dosiahnutí 90 dňových núdzových zásob ropy a ropných výrobkov pri alternatíve, kde by skladovacie kapacity vybudoval súkromný investor a prenajal by ich za komerčných podmienok štátu, by bolo potrebné na ochraňovanie vynaložiť zo štátneho rozpočtu oproti alternatíve, pri ktorej by tieto kapacity vybudoval štát, ročne naviac 301 miliónov korún.

	Záverom možno konštatovať, že pre štát je výhodnejšie po vysporiadaní majetkových vzťahov medzi akciovou spoločnosťou Slovnaft a Správou rezerv vybudovať chýbajúce skladovacie kapacity na ropné výrobky z finančných prostriedkov vedených na Správe rezerv na bežnom účte obmien a zámien štátnych hmotných rezerv, získaných reštrukturalizáciou zásob hmotných rezerv. Taktiež nákup hmoty do núdzových zásob ropy a ropných výrobkov sa bude realizovať z bežného účtu obmien a zámien. Z prostriedkov štátneho rozpočtu bude potrebné prideliť finančné prostriedky len na skladovanie a ochraňovanie. Túto alternatívu podporuje i skutočnosť, že po prenajatí vybudovaných skladov obchodnej spoločnosti vznikne na slovenskom ropnom trhu konkurenčné prostredie. Taktiež nebude nutné vynakladať také vysoké finančné prostriedky na skladovanie a ochraňovanie núdzových zásob v budúcich obdobiach, ako by tomu bolo pri vybudovaní skladovacích kapacít za finančné prostriedky zo súkromného sektora a ich následné prenajatie štátu.