Predkladacia správa

Správa o vodnom hospodárstve v Slovenskej republike (SR) v roku  2004 bola vypracovaná na základe Plánu práce vlády SR a bude aj predmetom rokovania vlády SR.
Pri jej vypracovaní sa vychádzalo z analytických poznatkov o  výsledkoch hospodárenia v roku 2004, z celkovej finančno-ekonomickej situácie vo vodnom hospodárstve (VH), z Programového vyhlásenia vlády SR, cieľov a koncepčných zámerov vodohospodárskej politiky. Podkladmi boli základné dokumenty odvetvia VH, materiály Štatistického úradu SR, údaje štátneho výkazníctva a databázy vodohospodárskych organizácií, ktoré boli v čase spracovávania správy k dispozícii.
V predloženej správe sú analyzované a hodnotené hospodárske výsledky, výsledky v transformačnom procese a celkový súčasný stav VH na Slovensku v kontexte s vývojom a stavom základných makroekonomických ukazovateľov hospodárstva SR,  ako aj legislatívny proces a implementácia smerníc Európskej únie (EÚ) v oblasti VH v roku 2004. Nezaoberá sa problematikou drobných vodných tokov, ktoré sú v správe štátnych organizácií lesov.
Na základe schválenej osnovy je rozdelená na jednotlivé časti (13 kapitol).
Úvodné kapitoly správy charakterizujú úlohy VH, organizáciu a riadenie rezortu - ústredný orgán, štátne podniky, organizácie, záujmové združenia  a subjekty koncepčne usmerňované Ministerstvom životného prostredia SR (MŽP SR) v zmysle zákona č. 442/2002 Z. z. (vodárenské spoločnosti a iné subjekty). Uvádza sa v nich aj vývoj vybraných ukazovateľov VH ako hrubý domáci produkt, investície, mzdy, zamestnanosť, pridaná hodnota, vzťah VH k štátnemu rozpočtu vrátane dotácií na rozvojové investície na úseku vodných tokov a na úseku vodovodov a kanalizácií, zhrnuté sú tu i vlastnícke vzťahy vodohospodárskych zariadení vodných tokov v správe SVP, š. p., a vodovodov a kanalizácií v správe akciových vodárenských spoločností.
 V ďalšej časti sú uvedené nové zákony, vykonávacie predpisy a právne normy v oblasti VH, problematika implementácie rámcovej smernice o vode a prehľad projektov financovaných z fondov Európskej únie (ISPA, Kohézny fond).
Podľa kontraktačnej a finančnej situácie ISPA programu k 31. 12. 2004 sú celkové náklady potrebné na riešenie 23 projektov 318 625 738 EUR. Z toho ISPA grant predstavuje 187 258 789 EUR. Projekty boli kontrahované v sume 141 929 853 EUR. Výdavky k 31. 12. 2004 predstavujú 17 622 405,45 EUR. 
Medzinárodná spolupráca v oblasti VH, najmä činnosť a práca v medzinárodných organizáciách, medzinárodné a medzivládne dohovory, medzištátne zmluvy, viacstranné dohody a účasť na riešení medzinárodných projektov sú predmetom piatej kapitoly.
V správe sú ďalej uvedené charakteristiky prírodných podmienok v oblasti vôd a VH, a to klimatických, hydrologických a hydrogeologických pomerov, prírodné podmienky hydrosféry, základné parametre povrchových a podzemných vôd. Pri vodných tokoch a ich povodí sú uvedené oblasti povodí v členení podľa medzinárodných povodí, charakteristika vodných útvarov podľa § 7 až 10 vodného zákona, ktoré sú zároveň aj predmetom kapitoly o chránených územiach. 
Kapitola  „Využívanie vôd“ je rozdelená na časti:
•	Využitie vody vo vodných útvaroch, ktorá je ďalej členená na: 
–	povrchové vody, kde  sa popisuje využitie povrchovej vody vrátane spoplatnenej dodávky pre verejné vodovody, závlahy, priemysel, energetiku, hydroenergetický potenciál, vodné cesty a plavbu,
–	podzemné vody, kde sú uvedené zdroje vody, odbery a  kvalita podzemnej vody
–	osobitné vody – charakterizuje prírodné liečivé zdroje, prírodné minerálne vody a banské vody
–	vodné útvary povrchových a podzemných vôd – kde je uvedené vymedzenie útvarov podľa rámcovej smernice o vode a určenie ich rizikovosti nedosiahnutia cieľov RSV - dobrého stavu vôd do roku 2015
–	Zásobovanie pitnou vodou, s uvedením vybraných  ukazovateľov  ako je počet zásobovaných obyvateľov, špecifická potreba vody, dodávka vody, straty vody, kvalita vody, 
–	Odvádzanie a čistenie znečistených vôd, kde sú  okrem počtu obcí a obyvateľov pripojených na verejnú kanalizáciu uvedené aj  čistiarne odpadových vôd,
–	Nakladanie s čistiarenskými kalmi a ich produkcia, kde je popísaná  problematika produkcie kalov a ich zneškodňovania,
–	Mimoprodukčné úžitky VH, kde sa uvádza revitalizácia povodí, vodných tokov a mokradí.
Monitorovací a informačný systém obsahuje časť, kde sa hodnotí najmä dosah ľudskej činnosti na stav povrchových a podzemných vôd a prezentujú sa výsledky monitorovacích programov vodných útvarov povrchových vôd, podzemných vôd a chránených oblastí. 
Ďalšia časť sa zaoberá rizikovými faktormi VH, príčinami a dôsledkami, a to ochranou pred povodňami, v rámci ktorej je vypracovaný Program protipovodňovej ochrany v SR do roku 2010,  haváriami a živelnými pohromami, konkrétne ekologickými haváriami a mimoriadnym zhoršením a ohrozením  kvality vôd, povodňami, suchom, živelnými pohromami, spôsobenými škodami a odstraňovaním ich následkov.
S podporou EÚ v rámci podmienok ISPA bol spustený program nazvaný Technická podpora prípravy preventívnych opatrení pre povodňovú ochranu vysokej priority v SR. Jednou zo zložiek je Povodňový varovný a predpovedný systém SR (POVAPSYS). Na riešenie úloh projektu POVAPSYS boli v roku 2004 k dispozícii prostriedky v celkovej sume 317 439 tis. Sk a čerpanie bolo 316 151 tis. Sk.
V ďalšej časti je venovaná pozornosť ekonomike a pôsobeniu ekonomických nástrojov ako cena vody, platby, poplatky, dane, úvery  a tiež zamestnanosti, mzdám a produktivite prace. Hodnotí sa tu aj investičná činnosť na úseku vodných tokov a na úseku vodovodov a kanalizácií. 		
Znovu možno konštatovať, že realizácia zámerov VH politiky do roku 2004 v zmysle schválenej Koncepcie VH politiky do roku 2005 a každoročné požiadavky VH na štátny rozpočet nie sú akceptované v plnej výške. Rozpočtované objemy finančných prostriedkov sú nepostačujúce, jednak na rozvoj úrovne SR v zásobovaní obyvateľov pitnou vodou, odvádzaní a čistení odpadových vôd a jednak na realizáciu protipovodňových opatrení, ale ani na ochranu vôd pred znečistením a plnenie ďalších úloh uložených odvetviu VH. 
Celkový objem investícii vo VH v roku 2004 predstavoval 4135,0 mil. Sk, čo je cca 32 % priemerných ročných finančných prostriedkov potrebných na rozvoj VH podľa koncepcie (12,7  mld. Sk). To znamená, že nebude možné dosiahnuť jej zámery, ktoré zohľadňujú plnenie príslušných požiadaviek spoločnosti kladených na VH.
Z uvedeného objemu prostriedkov činili zdroje zo štátneho rozpočtu celkom 974,8 mil. Sk, z toho prostriedky z kapitoly MŽP SR boli v objeme 756,4 mil. Sk (zo ŠR SREP: 612,3 mil. Sk a ŠR – predvstupové fondy 144,1 mil. Sk) a kapitálové prostriedky v objeme 218,4 mil. Sk. Ďalšími zdrojmi na obstaranie investícii boli úvery v objeme 185,1 mil. Sk a vlastné zdroje vodohospodárskych organizácií v objeme 2812,5 mil. Sk. Zvyšok investičných prostriedkov  bol tvorený z iných zdrojov mimo VH.
Z odborného odhadu finančných prostriedkov potrebných na zabezpečenie rozvoja verejných kanalizácií v aglomeráciách nad 2000 EO (ekvivalentných obyvateľov) v súlade so záväzkami, ktoré sa SR  zaviazala splniť v rámci rokovaní o vstupe SR  do EÚ vyplýva, že do roku 2015 treba zabezpečiť cca 52 mld.  Sk, z ktorých cca 35 mld. Sk treba zabezpečiť už do roku 2010. To znamená, že do oblasti odvádzania  a čistenia odpadových vôd treba investovať ročne do roku 2010 cca 6 mld. Sk a následne do roku 2015 cca 3,5 mld. Sk v súčasnej cenovej úrovni.
Celková schválená podpora zo zahraničných zdrojov predstavuje necelých 9 mld.  Sk. Po jej odpočítaní zostáva do roku 2010 zabezpečiť z ďalších zdrojov 26 mld. Sk a na obdobie 2010–2015 ďalších 17 mld. Sk.
Vzhľadom na vyššiu úroveň dosiahnutú v oblasti zásobovania obyvateľstva pitnou vodou sú potreby na riešenie vytypovaných problémových oblastí v kvalite pitnej vody podľa požiadaviek EÚ nižšie, čo však pri nedostatočnom financovaní potrieb VH môže viesť k nezabezpečeniu stanovených úloh v danej oblasti.
Z uvedeného vyplýva, že nie sú vytvorené podmienky na plnenie záväzkov SR v danej oblasti stanovených smernicou EÚ č. 91/271/EHS. Ak nebudú plnené negociačné záväzky, hrozí SR začatie procesu z dôvodu neplnenia povinností vyplývajúcich z legislatívy ES (tzv. „infringement“).
V „Prehľade programov a plánov riadenia povodí“ sú opísané zmeny na úseku vodného plánovania.
Výskumu, vzdelávaniu vodohospodárskych odborníkov, environmentálnej výchove so zameraním na VH a propagačné aktivity sa venuje predposledná kapitola.
V záverečnej časti sú uvedené hlavné oblasti, ktoré boli v roku 2004 riešené, resp. problémové. 
Predložená správa nemá dopad na finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy, vplyvy na zamestnanosť a podnikateľské prostredie, preto neobsahuje osobitnú doložku..

V rámci externého pripomienkového konania bolo k materiálu vznesených 20 pripomienok. Z uvedených pripomienok bolo 18 akceptovaných a úpravy boli premietnuté do znenia správy, resp. súhrnu a predkladacej správy. Dve pripomienky neboli akceptované. Jedna sa týkala kap. 6.3. – Integrácia chránených území sa už v súčasnosti rieši v rámci činnosti pracovnej skupiny pre Integrovaný manažment krajiny, zriadenej z rozhodnutia ministra životného prostredia č. 2/2003-1.7 zo dňa 14.1.2003. Druhá sa týkala obalu materiálu, ktorý v tlačenej forme bol priložený.
Materiál bol prerokovaný v Rade vlády SR pre verejnú správu dňa 13. 9. 2005 a upravený podľa vznesených pripomienok.