Príloha 1
1	Zvyšovanie informačno-bezpečnostného povedomia a vzdelávanie v IB v informačne vyspelých krajinách

Kapitola sa zaoberá prístupom k zvyšovaniu informačno-bezpečnostného povedomia a príprave rôznych kategórií odborníkov v IB vo vybraných  informačne vyspelých krajinách. Ukazuje sa, že informačne vyspelé krajiny pristupujú k týmto úlohám rôzne. V ďalšom sa budeme zaoberať najmä tými prístupmi, ktoré by mohli slúžiť ako inšpirácia a byť použiteľné aj v podmienkach Slovenskej republiky. 
1.1	Štátna politika IB a vzdelávanie 
Informačne vyspelé krajiny si dlhodobo uvedomujú potrebu ochrany svojho digitálneho priestoru a úlohu, ktorú pri zaisťovaní IB zohráva ľudský faktor. Je im známe, že jedným z kľúčových problémov je práve nedostatočná úroveň informačno-bezpečnostného povedomia obyvateľstva a nedostatok kvalifikovaných odborníkov. Popri slabinách existujúcich IKT existujú prinajmenšom dve ďalšie veľké/hlavné prekážky, ktoré bránia používateľom a manažérom konať tak, aby zlepšovali IB: (1) neznalosť, resp. nedostatočné chápanie problematiky a nedostatok vedomostí a (2) neschopnosť nájsť dostatočný počet primerane vyškolených a/alebo príslušne certifikovaných ľudí na vytváranie a správu bezpečných systémov.

Preto  zvyšovanie informačno-bezpečnostného povedomia a podpora vzdelávania IB deklarujú ako jednu zo základných priorít národných stratégií ochrany digitálneho priestoru a i. Vypracovanie podrobného prehľadu aktivít v informačne vyspelých krajinách zameraných na zvyšovanie úrovne IB presahuje rámec tejto štúdie, základné informácie poskytuje dokument OECD.
1.2	Zvyšovanie bezpečnostného povedomia
Dostatočná úroveň informačno-bezpečnostného povedomia verejnosti je predpokladom pre ďalšie aktivity na zaistenie bezpečnosti jednotlivých IKT systémov aj digitálneho priestoru ako celku. Táto skutočnosť je všeobecne akceptovaná a požiadavka na zvyšovanie bezpečnostného povedomia verejnosti je explicitne formulovaná v národných stratégiách ochrany digitálneho priestoru, ako je uvedené v časti 3.1. Podstatu problému veľmi dobre vystihuje The National Strategy to Secure Cyberspace:

„Apelujeme na každého, kto sa spolieha na časť digitálneho priestoru, aby pomohol zabezpečiť tú časť digitálneho priestoru, na ktorú môže mať vplyv alebo ktorú môže riadiť. Na to, aby to spravili, používatelia potrebujú vedieť jednoduché veci, ktoré môžu spraviť, aby pomohli zabrániť prienikom, kybernetickým útokom alebo iným narušeniam bezpečnosti.  Všetci používatelia digitálneho priestoru majú istú zodpovednosť, a to nielen za vlastnú bezpečnosť, ale aj za celkovú bezpečnosť a zdravotný stav digitálneho priestoru.“

Naplnenie takýchto široko postavených cieľov je veľmi náročné a naráža na to, že cieľová skupina laikov je veľká a heterogénna. Účinné pôsobenie si vyžaduje značné prostriedky (ľudí, čas, know-how, financie), pričom trvalé výsledky pôsobenia je možné očakávať v dlhodobejšom horizonte a je ich ťažké objektívne merať. O chápaní potreby a záujme o zvyšovanie bezpečnostného povedomia svedčí aj množstvo prehľadových a  metodických materiálov (na medzinárodnej, národnej, resp. lokálnej úrovni). Okrem nepochybne zaujímavých no zväčša všeobecných materiálov existujú aj pozoruhodné iniciatívy (na zvyšovanie bezpečnostného povedomia) na národnej aj medzinárodnej úrovni, ktorých zistenia a metódy by SR mohla využiť.  Relevantné (pre SR) sú najmä aktivity OECD a EÚ v tejto oblasti, podnetné sú aj aktivity, najmä dokumenty NIST. OECD je jednou z mála významných medzinárodných organizácií, ktorá sa dlhodobo zaoberá problematikou ochrany digitálneho priestoru. OECD vydala odporúčanie Rady OECD členským krajinám: OECD Guidelines for the Security of Information Systems and Networks: Towards a Culture of Security. Zvyšovanie bezpečnostného povedomia je jedným z hlavných cieľov tejto príručky a prvým z 9 princípov, z ktorých podľa OECD treba pri zaisťovaní bezpečnosti IKT systémov vychádzať.

Tento dokument možno považovať aj za prostriedok na zvyšovanie informačno-bezpečnostného povedomia členských krajín OECD; zásady v ňom definované sú všeobecne akceptované a dokument je často citovaný v národných strategických dokumentoch pojednávajúcich o ochrane digitálneho priestoru. OECD nezostala len pri deklarácii princípov, ale následne v prehľade analyzovala aktivity členských krajín v IB. Európska únia prijala rad dokumentov venovaných bezpečnostným aspektom informatizácie spoločnosti vrátane požiadaviek na vzdelávanie a budovanie bezpečnostného povedomia. Okrem legislatívneho rámca informatizácie vo všeobecnosti a IB zvlášť, ktorý sa však nevytvára systematicky a nie je úplný.  EÚ chýba najmä výkonný orgán, ktorý by bol schopný realizovať všeobecné, politicky deklarované zámery alebo aspoň efektívne koordinovať aktivity, ktoré sa na základe politických deklarácií a legislatívnych dokumentov vyvíjajú na národnej úrovni.   Európska bezpečnostná agentúra ENISA je skôr poradno-metodickým ako výkonným orgánom EÚ v IB. Bezpečnostné povedomie patrí k základným témam, ktorými sa ENISA zaoberá. Vydala niekoľko dokumentov zameraných na informačno-bezpečnostné povedomie v  členských krajinách EÚ, ktoré prinášajú zaujímavé informácie o stave bezpečnostného povedomia a metódach na jeho zvyšovanie. Ako jeden z hlavných problémov zvyšovania bezpečnostného povedomia uvádzali veľkosť a heterogénnosť cieľovej skupiny. ENISA identifikovala nasledujúce podskupiny, vyžadujúce si špeciálny prístup z hľadiska pôsobenia na zvyšovanie bezpečnostného povedomia:
-	domáci používatelia IKT systémov
-	 mladí
-	 dospelí
-	seniori
-	firmy
-	 riaditelia
-	 IT manažment
-	 manažment
-	 zamestnanci
-	médiá
-	 všeobecné
-	 odborné.

Zaujímavou skupinou sú rodičia. Ide o veľkú skupinu ľudí, ktorí majú netriviálnu motiváciu danú tým, že deti a mladiství patria k najohrozenejším skupinám v digitálnom priestore (detská pornografia, agresívny marketing, nakupovanie, získavanie citlivých informácií a i.).  Rodičia majú záujem poznať najmä kvôli svojim deťom bezpečnostné problémy spojené s IKT systémami a spôsob, ako ich riešiť. Jemnejšie delenie cieľovej skupiny umožňuje vhodne prispôsobiť formy pôsobenia na jednotlivé už homogénnejšie podskupiny. ENISA uvádza nasledujúce formy pôsobenia:
-	rozhlasové a televízne vysielanie, články v tlači
-	vydávanie a distribúcia metodických materiálov v tlačenej podobe
-	zverejňovanie informácií prostredníctvom Internetu
-	zaradenie základných poznatkov a zručností do študijných plánov základných a stredných škôl
-	firemné vzdelávanie/preškoľovanie (napr. pri prijímaní, resp. preraďovaní zamestnancov na iné pozície).

Popri základnom materiáli ENISA rozpracovala aj podrobnejšie metodické materiály, vyhodnotila výsledky národných kampaní na zvyšovanie bezpečnostného povedomia a založila Awarenes Rising Community. Podobné metódy na zvyšovanie informačno-bezpečnostného povedomia verejnosti sa využívajú aj v ostatných vyspelých krajinách vrátane USA, Nemecka a ďalších. Rozsiahly prehľad dokumentov venovaných zvyšovaniu bezpečnostného povedomia (metódy, prehľady, kritériá posudzovania účinnosti) možno nájsť na stránke IWS – The Information Warfare Site. Osobitne treba spomenúť metodické materiály nemeckého BSI a cielené široko koncipované aktivity typu „Germany safe on the Net“ (Nemecko bezpečne na Internete). Táto pozoruhodná iniciatíva je príkladom riešenia základných problémov zvyšovania bezpečnostného povedomia, ktoré sme spomenuli v úvode tejto prílohy, pretože na rozdiel od iných akcií 
-	má dlhodobý charakter,
-	má jasne špecifikované a dostatočne široké ciele, cieľové skupiny,
-	spája štátne, komerčné a nevládne organizácie a využíva ich silné stránky (postavenie, znalosti, organizačné skúsenosti a i.),
-	kombinuje overené aj originálne metódy pôsobenia,
-	používa objektívne metódy hodnotenia výsledkov vlastných aktivít.

Táto iniciatíva združuje 13 vládnych, komerčných a mimovládnych organizácií, pod patronátom ministra hospodárstva vznikla v roku 2005 a jej základným cieľom je zvyšovať bezpečnosť Internetu a dôveru v IKT. Cieľovou skupinou tejto iniciatívy sú koncoví používatelia IKT, najmä deti; malé a stredné podniky a verejný sektor. Iniciatíva: 
-	vytvorila on-line portál pre deti (rodičov a učiteľov) www.internauten.de,
-	poskytla mediálne programy pre školy,
-	zorganizovala rozsiahlu kampaň Free Security-Check (Bezplatná kontrola bezpečnosti)
-	poskytuje 4 on-line kurzy  „secure online trade and protection of private data“ (bezpečný on-line obchod a ochrana osobných údajov),
-	otvorila VeriSign WebAcademy,
-	vypracovala metodické materiály pre malé a stredné podniky,
-	organizovala prednášky na tému bezpečný softvér na vysokých školách.
Systematicky pristupuje k vzdelávaniu v IB NIST (USA). NIST vydal vyše 250 dokumentov zameraných na IB.  Z hľadiska vzdelávania v IB je dôležitá najmä  edícia SP-800.
1.3	Vzdelávanie manažérov
Napĺňanie potrieb sa realizuje najmä prostredníctvom konferencií, prezentácií, metodických materiálov, časopiseckých a knižných publikácií. Štandardné formy vzdelávania (školenia, kurzy, vysokoškolské alebo postgraduálne štúdium)  nie sú pre túto kategóriu vzhľadom na ich zameranie a pracovnú vyťaženosť v širšom meradle použiteľné. Vzdelávacie materiály pre manažérov a vedúcich pracovníkov vydávajú štátne aj súkromné inštitúcie a profesijné organizácie. Pre ilustráciu uvádzame niekoľko príkladov: The Institute of Directors (IoD), (Inštitút riaditeľov) medzinárodná asociácia riadiacich pracovníkov so sídlom v Londýne, vydáva mesačník Director, v ktorom publikuje aj články súvisiace s IKT a IB. Okrem spomínaného mesačníka vydáva aj série príručiek The Director's Guide Series (Série príručiek pre riaditeľov), v ktorej publikovala  (v spolupráci s britským Department of Trade and Industry) príručku A Director's Guide to Information Security - best practice measures for protecting your business (Príručka IB pre riaditeľov – najlepšie vyskúšané opatrenia na ochranu vášho podnikania) Podobnú príručku pre manažérov zameranú na riadenie IB v organizácii vydal IT Governance Institute – Information Security Governance: Guidance for Boards of Directors and Executive Management (Riadenie IB: príručka pre predstavenstvá a výkonný manažment.) 
Britské Department of Trade and Industry (po roku 2007 súčasť Department for Business, Enterprise and Regulatory Reform) vydalo metodickú príručku o riadení IB, založenú na štandarde ISO/IEC 17799. NIST vydal v roku 2006 v rámci edície SP-800 príručku IB pre manažérov (riadiacich pracovníkov štátnych úradov aj bezpečnostných manažérov, použiteľnú aj v súkromnom sektore). Podobné zameranie má aj stručný prehľadový metodický materiál Information Security for Government Executives. Pre manažérov sú relevantné aj ďalšie publikácie NIST-u. Bezpečnostné povedomie predstavuje základnú úroveň poznania potrebného na zaistenie ochrany digitálneho priestoru. Táto úroveň postačuje pre laických používateľov IKT systémov, ale nestačí pre informatikov a špecialistov IB. Pripraviť tieto dve kategórie odborníkov je úlohou rozličných foriem vzdelávania. NIST rozlišuje tri kategórie: povedomie, školenie a vzdelávanie. 

Obr. 3.1. IT Security Learning Continuum,  NIST

1.3.1	Nesystematické a firemné vzdelávanie
Do kategórie nesystematického a firemného vzdelávania zaraďujeme:
-	školenia a kurzy orientované na konkrétne informačné technológie (ako operačné systémy, databázové systémy, siete),
-	technologicky neutrálne školenia a kurzy menšieho rozsahu,
-	odborné konferencie,
-	odborné časopisy a knihy.

Charakteristickou črtou nesystematického a firemného vzdelávania je orientácia na užšiu problematiku. Cieľovou skupinou týchto foriem vzdelávania sú predovšetkým informatici (najmä administrátori systémov a správcovia sietí).

Technologicky orientované školenia a kurzy
Technologicky orientované školenia a kurzy sú často podporované výrobcom konkrétnych produktov. Príkladmi významných výrobcov, ktorí sa podieľajú na garantovaní tohto typu vzdelávania, sú Microsoft, Sun Microsystems, Cisco. Súčasťou týchto školení sú aj znalosti a praktické zručnosti v oblasti IB, ktoré súvisia s cieľovým produktom. Tieto formy vzdelávania sú zvyčajne zavŕšené skúškou, ktorej úspešný absolvent získa príslušný certifikát. Príkladmi takýchto certifikátov sú:
-	Microsoft Certified System Administrator Security Specialization (MCSA: Security) 
-	Microsoft Certified Systems Engineer Security Specialization (MCSE: Security),
-	Cisco Certified Security Professional (CCSP),
-	Sun Certified Security Administrator (SCSECA).

Poskytovateľmi tejto formy vzdelávania, sú buď garantmi certifikovaní poskytovatelia školení, alebo nezávislí poskytovatelia školení. Skúšky potrebné pre získanie certifikátov zabezpečujú zvyčajne garantmi certifikované skúšobné centrá. Pre ilustráciu uvádzame britskú vzdelávaciu firmu People, Training, Results a jej ponuku IT kurzov. Okrem krátkodobých školení sa začali rozvíjať aj dlhodobejšie vzdelávacie aktivity – napr. Cisco Network Academy – v rámci tohto programu spoločnosť Cisco v spolupráci s partnermi prostredníctvom vzdelávacích centier zapojených do programu poskytuje dlhodobejšie kurzy pozostávajúce zo samoštúdia a praktických cvičení v laboratóriu. Kurzy sú zamerané na praktické skúsenosti so sieťovými produktmi spoločnosti Cisco. Súčasťou kurzov sú aj základné znalosti z oblasti IB.

Technologicky neutrálne školenia a kurzy
Ďalšou formou nesystematického a firemného vzdelávania, sú krátke školenia zamerané na špecifické oblasti IT vrátane IB ponúkané rôznymi spoločnosťami na základe všeobecného dopytu alebo na základe špecifickej objednávky konkrétneho odberateľa (napr. zamestnávateľa pre svojich zamestnancov). Príkladom firmy s dobre prepracovanou koncepciou komerčného vzdelávania (aj produktovo orientovaného aj technologicky neutrálneho) je Symantec. Symantec ponúka 1 –  5 dňové kurzy
na nasledujúce témy:
-	ochrana údajov,
-	vysoká dostupnosť,
-	obnova po katastrofách,
-	automatizácia uchovávania a servrov,
-	bezpečnosť,
-	súlad,
-	najlepšie IT postupy.

Okrem krátkodobých školení sa objavujú aj dlhodobejšie vzdelávacie aktivity (napr. Akademie ICT managementu v ČR). Niektoré školenia bývajú zakončené skúškou na overenie získaných znalostí a získaním určitého certifikátu. Takáto forma vzdelávania (technologicky neutrálne školenia a kurzy) môže byť užitočná pre vzdelávanie informatikov a manažérov, zriedkavejšie pre používateľov informačných systémov.

Odborné konferencie, časopisy, knihy
Ďalšou formou nesystematického vzdelávania sú odborné konferencie organizované najmä rôznymi profesnými asociáciami, kde sú prezentované rôzne príspevky, súvisiace s rôznymi oblasťami IT a IB. Medzi formy nesystematického vzdelávania patria aj odborné časopisy (tlačené a elektronické) a odborné knihy.
1.3.2	Profesijné vzdelávanie
Jednotlivé kurzy ponúkané firemným vzdelávaním umožňujú absolventom získať úvodné znalosti, prehľad o konkrétnej problematike alebo konkrétne znalosti a zručnosti, čo môže byť užitočné pre plnenie úloh (vrátane tých, ktoré súvisia s IB), ktoré absolvent plní v nejakej organizácii, alebo pri správe vlastného systému. Na to, aby človek  mohol vykonávať bezpečnostné funkcie na potrebnej úrovni, však takéto nesystematické informačno          -bezpečnostné vzdelanie nepostačuje. Hoci sa IB ešte formálne neetablovala ako samostatný vedný a študijný odbor, vývoj ITK a požiadaviek na ich zabezpečenie priniesol potrebu vytvorenia hneď niekoľkých samostatných špecializácií v IB. Aj požiadavky na informatikov, ktorí sa nešpecializujú v IB, môžu presahovať možnosti firemného vzdelávania. Úroveň znalostí postačujúcu na riešenie vybraných náročnejších bezpečnostných problémov, resp. až na získanie kvalifikácie v IB poskytuje profesijné vzdelávanie. Profesijné vzdelávanie je charakterizované zameriavaním na dosiahnutie istej (minimálnej) množiny teoretických a/alebo praktických znalostí a skúseností z definovaného odboru (profesie). Druhou typickou črtou profesijného vzdelávania je skutočnosť, že jednotlivé smery profesijného vzdelávania sú spojené s certifikáciou osôb ako nástrojom systematického overenia, že dosiahli danú množinu znalostí a skúseností. Aj z tohto dôvodu budeme v tomto texte následne hovoriť o profesnom vzdelávaní a certifikáciách ako ekvivalentných a zameniteľných termínoch. Tieto dve charakteristiky zároveň definujú hlavné faktory, ktorými sa profesijné vzdelávanie odlišuje od ostatných popisovaných foriem vzdelávania:

Firemné vzdelávanie – profesijné vzdelávanie je vymedzené množinou znalostí a skúseností potrebných pre istú špecifickú odbornosť vo všeobecnej rovine a neberie ohľad na špecifické potreby konkrétnej organizácie. Kým firemné vzdelávania sa typicky zameriava na špecifické znalosti potrebné pre organizáciu, profesijné vzdelávanie sa zameriava na systematické pokrytie znalostí potrebných profesiou.

Univerzitné vzdelávanie – profesijné vzdelávanie sa zameriava na aplikované riešenie problémov spájajúcich sa s danou profesiou, kým univerzitné sa primárne zameriava na porozumenie všeobecných princípov a postupov riešenia problémov v istej oblasti. Profesijné vzdelávanie je z tohto pohľadu konkrétnejšie a univerzitné vzdelávanie všeobecnejšie a abstraktnejšie. Taktiež nie je cieľom tohto typu vzdelávania realizovať výskum, t. j. nachádzať principiálne nové riešenia.

Zvyšovanie bezpečnostného povedomia – profesijné vzdelávanie prispieva k zvyšovaniu bezpečnostného povedomia vzdelávanej osoby, jeho cieľ je podstatne širší. Zvyšovanie bezpečnostného povedomia sa zameriava na úlohu špecifického aktéra v zabezpečení, resp. nenarušení celkovej bezpečnosti systému, zatiaľ čo profesijné  vzdelávanie dáva širší kontext vzťahov, znalostí a postupov.
1.3.2.1	Spôsob výberu referovaných profesných programov
Pri hodnotení jednotlivých smerov profesijného vzdelávania sa sú uvedené programy, ktoré sa v globálnom meradle preukázali ako najúspešnejšie a najživotaschopnejšie, ktoré sú:
-	počet certifikovaných osôb, vyjadrujúci záujem osôb z odboru o danú profesiu, resp. typ vzdelávania,
-	význam certifikátu z pohľadu hodnotenia certifikovaných osôb (prínos pre ich odborný výkon), vyjadrujúci hodnotenie certifikátu odbornou verejnosťou,
-	význam certifikátu z pohľadu zamestnávateľov (typicky premietnutý v platovom ohodnotení), vyjadrujúci prínos odbornosti pre zamestnávateľa,
-	systematickosť definovania odborného zamerania a overovania dosiahnutej odbornej úrovne, vyjadrujúce kvalitu profesijného vzdelávania po obsahovej stránke,

Systematickosť definovania odborného zamerania bola hodnotená na základe obsahovej náplne definovanej pre danú certifikáciu. Systematickosť overovania dosiahnutej úrovne je posudzovaná na základe dlhodobo transparentného systému testovania, v ideálnom prípade podporeného akceptovanou akreditačnou schémou.
1.3.2.2	Typy a formy profesijného vzdelávania
Analýzou existujúcich certifikačných programov sú identifikované nasledovné základné typy profesijného vzdelávania:
-	platformovo špecifické vzdelávanie informatikov – vzdelávanie v oblasti definovanej konkrétnou technologickou platformou,
-	platformovo nešpecifické vzdelávanie informatikov – vzdelávanie v oblasti definovanej nezávisle na technologickej platforme,
-	profesijné vzdelávanie špecialistov – vzdelávanie v oblasti IB z pohľadu rôznych profesijných zameraní (audítor, bezpečnostný manažér a pod.).

Vzhľadom na to, že medzi kritériá výberu význačných certifikácií patria aj systematickosť, transparentnosť a ustálenosť, existujú pre jednotlivé certifikačné programy v podstate rovnaké možnosti vzdelávania:
-	oficiálny kurz garanta certifikácie – kurzy sú poskytované buď priamo garantom certifikácie, prípadne ním autorizovanou entitou. Typická dĺžka kurzu je 3 až 5 dní, pričom u účastníka kurzu sa predpokladajú základné znalosti z danej oblasti,
-	neoficiálny kurz nezávislý od garanta certifikácie – kurzy majú obvykle obdobnú náplň a dĺžku trvania ako vyššie spomenuté oficiálne kurzy, sú však poskytované nezávisle od garanta certifikácie. Vzhľadom na to, že etablované profesijné certifikácie sú charakterizované  systematickou a známou bázou znalostí, akákoľvek primerane znalá a zdatná entita je schopná vykonávať takéto vzdelávanie,
-	samovzdelávanie – pre všetky referované certifikácie existuje značné množstvo literatúry (oficiálnej, garantovanej gestorom certifikácie, aj neoficiálnej), ktoré poskytuje informácie pre samoštúdium. Taktiež prakticky pre všetky referované certifikačné programy existujú on-line verzie literatúry alebo e-learning programy. Viaceré profesijné organizácie (napr. IEEE, IEEE Computer Society, ACM) ponúkajú v rámci členských výhod pre svojich členov výhodný, resp. bezplatný prístup k takýmto elektronickým prostriedkom samovzdelávania.
Pre zamestnávateľa je certifikát preukázaním, že vzdelávací cyklus bol efektívny a dosiahol cieľ nadobudnutia patričného profesijného vzdelania.
1.3.2.3	Profesijné vzdelávanie informatikov – platformovo špecifické
U informatikov ide prevažne o technologicky platformovo zamerané vzdelávanie, obvykle podporované výrobcom špecifickej platformy (operačný systém, databázový systém, sieťové prvky a pod.). Medzi prevládajúce certifikácie patria certifikácie najvýznamnejších dodávateľov infraštruktúrnych prvkov:
-	Microsoft
-	Cisco
-	RedHat
Požiadavky na jednotlivé certifikácie sa rôznia. Certifikácia je obvykle podporená špecializovaným vzdelávacím kurzom, respektíve sériou kurzov. Preukázanie dosiahnutej úrovne sa realizuje rôznymi spôsobmi a nie vždy je požadované preukázanie rozvíjania (udržiavania) dosiahnutého vzdelania, resp. certifikácia je viazaná na špecifickú verziu danej platformy. Vzdelávanie a následná certifikácia je realizovaná sieťou autorizovaných školiacich a testovacích centier. Vzdelávanie sa môže obvykle vykonať aj nezávisle od autorizovaného školenia, v zriedkavých systémoch je certifikácia podmienená absolvovaním špecifického školenia. Existuje veľké množstvo literatúry, oficiálnej aj neoficiálnej, špecificky pre jednotlivé certifikácie. Preukázanie praxe v danej oblasti sa obvykle nevyžaduje, stačí nadobudnutie patričných teoretických znalostí, prípadne aj praktických zručností. Garantom certifikácie je výrobca danej platformy.
1.3.2.4	Profesijné vzdelávanie informatikov – platformovo nešpecifické
Medzi certifikácie nezávislé od producenta systému, relevantné pre IT špecialistov, sa najčastejšie uvádzajú:
-	CISSP (ISC2)
-	SSCP (ISC2)
-	GIAC Security Expert
-	CompTIA

Zriedkavejšie, avšak špecificky dôležité IT vzdelávacie programy, súvisiace aj s bezpečnosťou IKT systémov, sa zameriavajú na oblasti:
-	riadenie IT služieb – ITIL, ITSM, ISO 20000,
-	vývoj softvéru – CSDP certifikácie od IEEE Computer Society, 
-	certifikáty z oblasti riadenia IT projektov

Vzdelávanie je realizované formou špecializovaných autorizovaných aj neautorizovaných kurzov a širokej škály literatúry. Obvykle ukončené certifikáciou v podobe testu (napr. CISSP), v špecifických prípadoch aj vypracovaním prípadovej (teoretickej alebo praktickej) prípadovej štúdie. Garantom certifikácie a testovacieho procesu je typicky profesijné združenie špecializujúce sa v danej oblasti.
1.3.2.5	Profesijné vzdelávanie špecialistov
Medzi profesnými certifikátmi pre špecialistov majú najvýznamnejšiu úlohu:
-	CISA (viac ako 50000 držiteľov), gestorom certifikácie je ISACA,
-	CISSP (cca 50000 držiteľov), gestorom certifikácie je (ISC)2,
-	CompTIA Security+ (viac ako 30000), gestorom certifikácie je Comp TIA (združenie organizácií z IT priemyslu),
-	GIAC certifikácie (cca 23500 držiteľov), gestorom je Global Information Assurance Certification združenie,
-	CISM (viac ako 6000, najmladší certifikát), gestorom certifikácie je ISACA.
CISA, CISM, CISSP a GIAC certifikácie sú akreditované podľa ISO 17024. Akreditácia dáva primerané uistenie o dosiahnutej úrovni ako aj udržiavaní dosiahnutej úrovne prostredníctvom tzv. politiky neustáleho odborného vzdelávania (CPE – Continuous Professional Education). Garantom certifikácie a testovacieho procesu je profesijné združenie špecializujúce sa v danej oblasti. CISA, CISM, CISSP majú spoločnú bázu certifikačných požiadaviek:
-	5 rokov praxe v odbore, nahraditeľné definovanými primerane relevantný možnosťami – napr. 2 roky za univerzitné vzdelanie v príbuznej oblasti,
-	absolvovanie skúšky,
-	súhlas s etickým kódexom,
-	priebežné vzdelávanie –120 CPE bodov (CPE bod – 50 min vzdelávania) za tri roky, minimálne 20 za rok,
-	pravidelný náhodný audit plnenia certifikačných požiadaviek (CPE).

Nesplnenie ktorejkoľvek z podmienok znamená neudelenie, resp. odobratie certifikácie. Existujú aj iné inštitúcie, ponúkajúce certifikáciu v IB. CEPIS (The Council of European Professional Informatics Societies) vytvoril  európsku certifikačnú schému, EUCIP (European Certification of Informatics Profesionals). EUCIP ponúka jeden certifikát  zameraný špeciálne na IB EUCIP Security Adviser (Bezpečnostný poradca EUCIP). IB je pomerne významne obsiahnutá aj v požiadavkách  ďalšieho certifikátu EUCIP IT Administrator (EUCIP správca IT).
1.3.3	Univerzitné (akademické) vzdelávanie
Táto podkapitola je venovaná univerzitnému vzdelávaniu v IB vo svete. Pre získanie globálneho prehľadu by v budúcnosti bolo užitočné zahrnúť do prehľadu aj krajiny so známymi výskumnými pracoviskami v kryptológii a IB, ako sú Kanada, Austrália, Japonsko, Čína, Rusko a Izrael.
1.3.3.1	Vývoj univerzitného vzdelávania v IB
 	Univerzitné vzdelávanie je vo všeobecnosti najvyššou formou vzdelávania. Význam (kvalitného) univerzitného vzdelávania v porovnaní s inými formami vzdelávania spočíva predovšetkým
-	v poznaní súvislostí (štúdium objasňuje širší kontext skúmaného problému a poskytuje vedomosti potrebné na jeho riešenie),
-	v úrovni abstrakcie  (študenti sa zaoberajú podstatou problémov a osvoja si metódy riešenia tried problémov a nielen ich konkrétnych prípadov),
-	osvojenie metód samostatného štúdia (študenti dostanú dostatočne široké základy v danej oblasti a sú vedení k samostatnému štúdiu vo vybranej špecializácii),
-	spojenie výučby a výskumu (učitelia vedecky pracujú a výsledky výskumu využívajú vo výučbe, resp. študenti sú zapojení do riešenia vedeckých problémov, takýmto spôsobom sa pripravujú budúci výskumníci schopní nachádzať principiálne nové riešenia).

V oblasti IB univerzitné vzdelávanie zatiaľ nemá takéto postavenie. IB je v porovnaní s inými vednými odbormi nová, vyvíjajúca sa interdisciplinárna oblasť. Podnet pre vznik IB ako samostatnej oblasti vznikol relatívne nedávno v štátnej sfére, v súvislosti s potrebou ochrany klasifikovanej informácie spracovávanej pomocou IKT systémov. Aj komerčná sféra potrebovala riešenia umožňujúce nielen ochranu obchodných informácií spracovávaných prostredníctvom IKT, ale aj také, ktoré by umožňovali nové formy elektronického obchodovania (elektronický podpis, bezpečné, spoľahlivé a kompatibilné systémy), poskytovania elektronických služieb a zároveň efektívne zaistili bezpečnosť a spoľahlivosť fungovania rozsiahlych IKT systémov. 

S postupujúcou informatizáciou spoločnosti koncom 90. rokov a rozvojom (alebo očakávaním rozvoja) aplikácií IKT v obchodovaní, štátnej správe a zdravotníctve (e-commerce, resp. e-business, e-government a e-health) sa potreba zvyšovania bezpečnostného povedomia a prípravy odborníkov v IB stáva čoraz aktuálnejšou. Boli prijaté viaceré koncepčné materiály, zamerané na ochranu digitálneho priestoru (USA, EÚ a ďalšie), zdôrazňujúce aj nevyhnutnosť zvyšovania bezpečnostného povedomia a rozširovania vzdelávania v IB. V USA sa táto úloha premietla do programu NSA na budovanie siete centier akademickej excelencie vo vzdelávaní v IB a ďalších aktivít (vznik FISSEA, ...). V druhej polovici 90. rokov sa v EÚ rozvíjala iniciatíva (v rámci programov Erasmus/Socrates) zameraná na rozvoj univerzitného vzdelávania IB v európskych krajinách. Keďže máloktorá európska univerzita ponúkala čo i len vybrané predmety z IB, cieľom spomínanej iniciatívy bolo zvýšiť mobilitu študentov a učiteľov, resp. poskytovať širšie vzdelanie prostredníctvom iných foriem vzdelávania (letné školy). Táto myšlienka bola konkretizovaná v rámci ERASMUS Inter-University Co-operation Programme of Europe, kde bol spracovaný aj  návrh magisterského štúdia „Informačná bezpečnosť, Spoľahlivosť a zabezpečenie“.. Tento program mal trvať 2 roky a pozostávať z 5 povinných kurzov, 4 výberových a  diplomovej práce.
-	Povinné kurzy
-	Princípy IB, spoľahlivosti a zabezpečenia,
-	Úvod do kryptografie,
-	Manažment bezpečnosti informačných systémov,
-	Bezpečnosť počítačových systémov,
-	Právne aspekty bezpečných výpočtov.
-	Výberové kurzy
-	Všeobecná teória systémov,
-	Spoločenské a etické otázky bezpečných výpočtov,
-	Strategické otázky IKT,
-	Bezpečnosť databázových systémov,
-	Štandardizácia, certifikácia a evaluácia,
-	Sieťová bezpečnosť,
-	Pokročilé dátové komunikácie,
-	Inteligentná podpora rozhodovania.

Následne bol pre EÚ spracovaný prehľadový projekt, ktorého úlohou bolo identifikovať a analyzovať budúce informačno-bezpečnostné potreby školení a cvičení a potenciálny dosah na tri vznikajúce oblasti: e-government ; e-health and e-bussiness. Druhá fáza je venovaná študijným programom IB na európskych univerzitách. Tento projekt priniesol však len základné kvantitatívne údaje o univerzitných kurzoch v 6 vybraných európskych krajinách. Najzaujímavejšie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke. Projekt priniesol nasledujúce zistenia:
-	väčšina kurzov IB vznikla po roku 2000,
-	existujúce kurzy sa sústreďujú skôr na vybrané (technické) aspekty IB,
-	málo kurzov sa zameriava na manažérske a ekonomické aspekty,
-	je málo samostatných špecializácií v IB,
-	študentov, ktorí si zapísali skúmané kurzy, je relatívne málo,
-	je málo odborníkov zabezpečujúcich výskum a výučbu na jednotlivých univerzitách,
-	najprepracovanejší systém vzdelávania majú v Nemecku, Veľkej Británii a Francúzsku (aj napriek relatívne malému počtu študentov).

Tabuľka Univerzitné kurzy IB, počty zapísaných študentov a výskumné kolektívy v IB 

Projekt nemal síce žiadne pokračovanie a ani ďalšie informácie o akademickom vzdelávaní v IB na oficiálnych stránkach EÚ sa nepodarilo nájsť, ale niektoré z jeho odporúčaní (ako aj myšlienky z predchádzjúcich  projektov v rámci Erasmus/Socrates) sa uplatnili v projekte NordSecMob – Masters programme in Security and Mobile Computing (Magisterský program v bezpečnosti a mobilných výpočtoch), realizovaného v rámci programu Erasmus Mundus. Podrobnejšie informácie sú uvedené v nasledujúcej časti dokumentu. 
1.3.3.2	Vzdelávanie v IB na vybraných európskych univerzitách
Z výsledkov štúdie vyplýva, že len málo európskych univerzít poskytovalo v tom čase magisterské, príp. bakalárske štúdium zamerané na IB. Situácia sa za 5 rokov od uskutočnenia štúdie výrazne nezmenila. Väčšina univerzít, na ktorých sa vyučuje IB, ponúka jednotlivé kurzy (študijné predmety)  venované vybraným témam IB, súvisiacim s odborným a výskumným zameraním pracoviska, garantujúceho príslušný študijný program.  Bezprostrednou príčinou je nedostatok kvalifikovaných pedagógov na zabezpečenie samostatného študijného programu. Štúdia navrhla tento problém riešiť vytvorením databázy predmetov a zvýšením mobility študentov a učiteľov IB v rámci EÚ. Vďaka individuálnemu charakteru doktorandského štúdia (a zvýšenej mobilite doktorandov) nedostatok kvalifikovaných pedagógov nepostihuje do takej miery doktorandské štúdium IB. Malý počet pedagógov a výskumníkov, ktorý nepostačuje na zabezpečenie magisterského alebo bakalárskeho študijného programu, stačí na vedenie doktorandov v oblasti, v ktorej školitelia pracujú. Nedostatok kvalifikovaných školiteľov v doktorandskom štúdiu však spôsobuje ťažko riešiteľný problém, ako zaistiť prípravu doktorandov v špecializácii, pre ktorú neexistuje použiteľný školiteľ. Vybrané univerzity, ktoré ponúkajú ucelené študijné programy v bakalárskom a magisterskom štúdiu, sú:

-	The Royal Holloway University of London (Veľká Británia)
-	The Upper Austria University of Applied Sciences (Rakúsko)
-	Ruhr Universität Bochum (Nemecko)
-	Die Eidgenössische Technische Hochschule (ETH) Zürich  (Švajčiarsko)
-	a medziuniverzitné vzdelávanie Erasmus Mundus  Masters programme in Security and Mobile Computing 
Univerzita - The Royal Holloway University of London
(http://www.ma.rhul.ac.uk/prospective/cryptographyandcommunications) 
Na Royal Holloway University of London pôsobí známa Information Security Group (ISG), predstavujúca jednu z najväčších výskumných skupín (v akademickom prostredí), zameraných na IB na svete. Vďaka tejto skupine sa IB dostala do študijných programov najmä informatického štúdia a samostatné študijné programy IB ponúkajú od roku 1992. V súčasnosti ide o nasledujúce študijné programy:
Magisterský program (Magister z matematiky pre kryptografiu a komunikácie) je koncentrovaný jednoročný študijný program (rozsahom a záťažou ekvivalentný dvojročnému magisterskému programu), zameraný na matematické aspekty bezpečných komunikačných a informačných systémov (asymetrická kryptografia, teória kódovania, teórie informácie). 
Magisterský program (Magister IB)  je podobne ako predchádzajúci program koncentrovaný jednoročný študijný program. Zabezpečuje ho ISG. Tento magisterský program je nematematický a interdisciplinárny a postavený tak, aby študenta uviedol do technických, právnych a komerčných aspektov IB. Je určený tak pre absolventov rôznych odborov, ako aj skúsených bezpečnostných manažérov, ktorí chcú získať formálnu kvalifikáciu v IB. Program má dve línie: technickú a netechnickú a dá sa študovať v dennej aj diaľkovej forme. Odborníci v IB sa vo svete zvyknú pripravovať až v magisterskom alebo postgraduálnom štúdiu. Bakalárske študijné programy sú veľmi zriedkavé. Na Royal Holloway takýto kurz existuje, ide o trojročný bakalársky program IB (Bakalár informatiky so zameraním na IB),   ktorý pripravili ISG spolu s oddelením pre počítačový výskum. Na Royal Holloway University existuje aktívny výskumný PhD program zabezpečovaný ISG, ktorý sa orientuje na široký okruh bezpečnostných tém, takých, ako je návrh a hodnotenie kryptografických algoritmov a protokolov, sieťová bezpečnosť, čipové karty, riadenie prístupu, manažment bezpečnosti a integrácia bezpečnostných techník do špecifických aplikácií. Program úspešne absolvovalo vyše 100 doktorandov. Magisterský program IB sa dá na Royal Holloway študovať aj externe, resp. blokovou formou (kurzy zhustené do niekoľkých dní).

Univerzita - The Upper Austria University of Applied Sciences
(http://www.fh-ooe.at/cms)	
Na Fakulte Informatiky komunikácie a médií (Fakultät für Informatik, Kommunikation und Medien) Hornorakúskej univerzity aplikovaných vied v Hagenbergu možno študovať IB aj v bakalárskom aj v magisterskom študijnom programe. 
Bakalársky študijný program Bezpečné informačné systémy (Sichere Informationssysteme)  poskytuje základ z matematiky a informatiky, na ktorom sú postavené prednášky a IB (bezpečnosť počítačových sietí, biometria, kryptografia, penetračné testovanie, útoky na systémy, čipové karty, RFID systémy, uchovávanie údajov, manažment IB). Absolventi sa uplatňujú ako bezpečnostní manažéri, správcovia systémov a sietí ale aj ako programátori bezpečnostne relevantných aplikácií. 
Magisterské štúdium podľa študijného programu Bezpečné informačné systémy (Sichere Informationssysteme)  nadväzuje na bakalárske štúdium a umožňuje jednak prehĺbiť poznatky bakalárskeho štúdia, a jednak sa špecializovať v niektorej oblasti. Magisterské štúdium ponúka 4 základné oblasti, ktoré je možné individuálne v študijných plánoch kombinovať: 
A. Počítačová a sieťová forenzná veda
B. Kryptológia
C. Pokročilé siete
D. Právo a znalci
	 
Univerzita - Ruhr Universität Bochum
Fakulta elektrotechniky a informačných technológií (Fakultät für Elektrotechnik und Informationstechnik) ponúka jeden bakalársky a 2 magisterské študijné programy:
-	bakalárske štúdium IB / informačné technológie,
-	magisterské štúdium IB / informačné technológie,
-	magisterské štúdium IB / siete a systémy.
Tretí magisterský program, zameraný na magisterské štúdium aplikovanej IB zabezpečuje Medzinárodná škola IB (International school of IT security). Obsah štúdia a študijný plán sú uvedené na adrese:
( https://www.is-its.org/index.php?option=com_content&task=view&id=122&Itemid=379 ).
Medzinárodná škola IT bezpečnosti využíva aj iné formy vzdelávania v IB:
-	odborné/vedecké konferencie (Bezpečné geografické informácie, Bezpečnosť zabudovaná v autách, IB v medicínskej technike),
-	kurzy a školenia vrátane e-learningových.

Magisterský program v bezpečnosti a mobilných výpočtoch je projekt magisterského štúdia, realizovaný piatimi európskymi univerzitami: 
-	Helsinki University of Technology (Finland),  [TKK]
-	Technical University of Denmark (Denmark), [DTU]
-	The Royal Institute of Technology, Stockholm (Sweden), [KTH]
-	the Norwegian University of Science and Technology (Norway), [NTNU] and 
-	the University of Tartu (Estonia), [UT]
Program je určený pre malý počet vynikajúcich študentov, prebieha v angličtine a je zameraný na teoretické a praktické aspekty informatiky, IB a mobilných výpočtov. Štúdium sa realizuje vždy na dvoch univerzitách, domovskej a hostiteľskej, pričom 120 ECTS kreditov je rozdelených na dva bloky. Na jeden semester (alebo dva semestre) študent absolvuje na domovskej univerzite (TKK, KTH alebo NTNU), ďalší semester (dva semestre) na hostiteľskej univerzite (spolu 3 semestre). Posledný semester je venovaný výskumu a príprave diplomovej práce. Participujúce univerzity ponúkajú nasledujúce špecializácie:
-	technická IB a sieťové služby,
-	návrh komunikačných systémov,
-	informačná bezpečnosť,
-	softvérová bezpečnosť,
-	matematické základy kryptológie.
Absolventi získavajú magisterský titul na domovskej a hostiteľskej univerzite:
-	TKK Master of Science (Technology), Security and Mobile Computing 
-	KTH Degree of Master of Science 
-	NTNU Master of Science in Security and Mobile Computing 
-	DTU Master of Science in Security and Mobile Computing 
-	UT Master of Science in Engineering
Podrobnejšie informácie o samotnom programe, o študijných plánoch i obsahu predmetov ponúkaných  jednotlivými univerzitami do magisterského programu, možno nájsť na adresách uvedených na stránke projektu (http://nordsecmob.tkk.fi/study/index.html ) .	
Univerzita - Die Eidgenössische Technische Hochschule (ETH) Zürich  
Na ETH Zurich (Departement Informatik) možno študovať IB v magisterskom štúdiu ako  jednu zo špecializácií informatického študijného programu (Computer Science Master program at ETH Zurich). Program je trojsemestrový, jeden rok prebiehajú prednášky, tretí semester príprava diplomovej práce. Program ponúka vyše 10 predmetov zameraných na kryptológiu, formálne metódy, bezpečnosť systémov, sieťovú bezpečnosť, ochranu súkromia a i. Študijný program zabezpečujú výskumníci, pedagógovia z akademického prostredia a praxe (Computer Science (D-INFK) a Electrical Engineering and Information Technology Departments of ETHZ (D-ITET), resp. (Credit-Suisse, Google, IBM)). Úspešní absolventi končia s titulom Master of Science ETH in Computer Science. Na magisterské štúdium nadväzuje doktorandské; zvláštnosťou ETH je možnosť začať študovať v doktorandskom štúdiu ešte počas magisterského. ETH organizuje aj kontinuálne vzdelávanie formou intenzívnych (max. týždňových kurzov), IB je venovaný už spomínaný Information Security and Cryptography - Seminar on Fundamentals and Applications (Seminár o základoch a aplikáciách IB a kryptológie).
V roku 2003 vznikol za účasti ETH Zurišského centra IB (ZISC), spájajúci partnerov z akademického prostredia, štátnej a komerčnej sféry, zameraný na výskum a vzdelávanie v IB. Vzdelávacie aktivity ZISC sú zamerané na študentov, výskumníkov a špecialistov na IB z praxe. ZISC organizuje školy, pracovné stretnutia, podieľa sa na zabezpečovaní spomínaného magisterského štúdia na ETH a organizuje pravidelné ZISC Colloquium. Colloquium je otvorené pre verejnosť, koná sa raz za dva týždne a prednášajú na ňom pozvaní prednášatelia z praxe a univerzít.
1.3.3.3	Vzdelávanie v IB na vybraných amerických univerzitách 
V USA sa IB chápe ako prostriedky ochrany informácií a informačných systémov pred neoprávneným prístupom, použitím, odhalením, porušením, modifikáciou alebo zničením. Namiesto pojmu IB sa používa termín zaistenie a ochrana informácií, ktorý v užšom zmysle možno chápať ako synonymum IB, ale širší význam pojmu zaistenie informácie tiež zahŕňa a kladie dôraz na) strategický manažment rizík, ktorý stavia nad nástroje a taktiky. Vzdelávanie v IB (v podobe špecializovaných predmetov, resp. študijných zameraní až samostatných programov) sa v minulosti ponúkalo najmä na tých amerických univerzitách, na ktorých existoval výskum súvisiaci s IB (najmä kryptologický).  

Medzi univerzity, na ktorých má IB dlhoročnú tradíciu, patrí univerzita - Carnegie Mellon University, kde vznikol a pôsobí prvý CERT v súčasnosti v rámci neho aj koordinačné centrum CERT(R) Coordination Center a CyLab, jedno z najväčších výskumných a vzdelávacích centier v IB v USA.
CyLab v spolupráci s ďalšími pracoviskami Carnegie Mellon University ponúka nasledujúce študijné programy v IB.
Magister technológií IB a manažmentu
Program je 16-mesačný a popri technickom vzdelaní obsahuje aj kurzy so zameraním na manažment, bezpečnostné politiky a ďalšie otázky podstatné pre vývoj a manažment bezpečných IKT systémov. Inštitút (The Information Networking Institute - INI) na Carnegie Mellon ponúka Pittsburgh-Silicon Valley programs – MSIT-MOB, MSIT-IS, and MSIT-SM – ktoré spájajú technologické a manažérske poznatky s praktickými skúsenosťami z priemyslu. Všetky tri programy sú na magisterskej úrovni, trvajú 16 mesiacov a obsahujú predmety z IB, program Master of Science in Information Technology – Information Security (MSIT-IS) (Magister informačných technológií – IB) sa špecializuje na IB. Na Carnegie Mellon University je možné študovať IB v doktorandskom štúdiu, či už v rámci Ph.D. programov Computation, Organizations and Society (COS) (zameraného na ochranu súkromia, e-commerce) alebo Computer Science. 

Ďalšou univerzitou s dlhodobou tradíciou v IB je  univerzita - Georgetown University. Na nej pôsobí Georgetown Institute for Information Assurance, interdisciplinárny výskumno-vzdelávací inštitút  pre information assurance a príbuzné disciplíny, medzi ktoré zaraďuje IB, súkromie, ochranu intelektuálneho vlastníctva, informačné vojenstvo (information warfare), počítačovú kriminalitu a jej vyšetrovanie, prevenciu a detekciu podvodov a i. Na inštitúte síce neexistuje ucelený študijný program v IB, ale Inštitút ponúka takmer 20 rozličných kurzov pokrývajúcich technické, právne, spoločenské, ekonomické aspekty IB.  Na univerzite (Purdue Indiana) pôsobí  centrum pre vzdelávanie a výskum v ochrane informácií a IB), ktoré je významné  o. i. multidisciplinárnym prístupom k riešeniu problémov v IB. Do výskumu v CERIAS sa zapája vyše 20 katedier univerzity a pokrýva nasledujúce oblasti:
-	manažment rizík, politiky a právo,
-	dôveryhodné/spoľahlivé sociálne a ľudské interakcie,
-	bezpečnostné povedomie, vzdelávanie a školenia,
-	zaručene spoľahlivý softvér a architektúry,
-	enklávy a sieťová bezpečnosť,
-	detekcia incidentov, reakcie na incidenty a vyšetrovanie incidentov,
-	identifikácia, autentifikácia a súkromnosť,
-	kryptológia a manažment práv.
CERIAS je primárne výskumné a nie pedagogické pracovisko, oprávnené udeľovať akademické tituly. Preto aj vzdelávanie organizuje v spolupráci s fakultami a katedrami univerzity (Purdue University). V súčasnosti sa na tejto univerzite  uplatňujú 4 rozličné prístupy k magisterskému a doktorandskému štúdiu IB:
-	interdisciplinárna špecializácia na magisterskej a doktorandskej úrovni, 
-	štandardný magisterský program v informatike na niektorom z pracovísk spolupracujúcich s CERIAS, zameraný na vybranú oblasť IB,
-	podobné riešenie pre doktorandské štúdium,
-	forenzná informatika.

Vďaka  programu NSA National Centers of Academic Excellence in Information Assurance Education (Národné centrá akademickej excelencie vo vzdelávaní v IB) sa podstatne rozšíril počet univerzít, na ktorých sa vyučuje IB.  Kritériá na zaradenie univerzity do zoznamu centier excelencie sú relatívne mierne; vyžadujú, aby bol program IB oficiálne deklarovaný, aby na jeho realizáciu boli vytvorené primerané technické, materiálne a personálne podmienky, aby univerzita vo vlastnej činnosti dbala na IB a napokon, aby univerzita podporovala rozvoj vzdelávania v IB v širšom meradle (napr. poskytovaním materiálov, kurzov a pod.).  Po obsahovej stránke vzdelávanie spĺňa požiadavky, ak aspoň jeden z kurzov zodpovedá obsahu bezpečnosti (Information Systems Security - INFOSEC) Professionals, NSTISSI 4011. Program NSA mal ambície podporiť aj výskum v IB (jedno z kritérií hodnotenia je vedecký výskum), ale požiadavky na výskum sú relatívne mierne a  program neposkytuje univerzitám prostriedky na základný výskum v IB.