Návrh
Vyhodnotenie realizácie úloh za rok 2002 a návrh akčného plánu realizácie úloh 
na rok 2003 vyplývajúcich z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu 
k deťom a mládeži v SR do roku 2007 

A. Vyhodnotenie plnenia úloh akčného plánu v roku 2002 vyplývajúceho z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v SR do roku 2007 

Po schválení Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži do roku 2007 (ďalej len „Koncepcia“) v decembri 2001, jednotlivé rezorty a krajské úrady rozpracovali svoje úlohy na jednotlivé roky plnenia už začiatkom roku 2002. S cieľom zefektívniť a sprehľadniť spôsob napĺňania Koncepcie bolo rozhodnuté, aby sa na každý rok vypracoval návrh úloh, ktoré budú splnené v tom danom roku. Výsledkom uvedeného rozhodnutia bol Návrh plánu realizácie úloh na rok 2002 vyplývajúcich z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži do roku 2007, ktorý bol schválený Uznesením vlády SR č. 636 z 12. júna 2002.
Vzhľadom na komplexnosť problematiky mládeže a jej prierezový charakter, je nevyhnutné každoročne sledovať aj naplnenie plánu realizácie úloh na daný rok. Preto vzniká aj tento materiál, ktorého hlavným cieľom je sledovať priebeh plnenia úloh v roku 2002, ako aj upozorňovať na úskalia a problémy, ktoré sa objavili počas realizácie a napĺňania plánu. 
Na realizáciu viac ako 80 čiastkových úloh a 13 hlavných úloh bol pomerne krátky čas a nie všetky úlohy sa splnili. Za najvážnejšiu úlohu, ktorá splnená nebola, považujeme ukončenie prác na príprave zákona o mládeži. Na stabilizáciu systému práce s deťmi a mládežou je tento zákon nevyhnutný a bude potrebné pokračovať na jeho príprave tak, aby návrh zákona prešiel legislatívnym konaním ešte v roku 2003.
1. Hlavné úlohy 
Akčný plán pre rok 2002 obsahoval 13 hlavných úloh. Ich realizácia prebiehala nasledovne:
1.1	Na návrhu zákona o mládeži sa začalo reálne pracovať pomerne neskoro. Na viacerých stretnutiach, ktoré sa danej problematike venovali (Národná konferencia o mládeži, Rada vlády pre deti a mládež a ďalšie), zdôrazňovali, že na návrhu zákona sa bude dať pracovať až po schválení Koncepcie. Táto bola schválená v decembri 2001. Vzhľadom na pomerne veľké zaťaženie Národnej rady SR návrhmi zákonov súvisiacimi s problematikou integrácie SR do EÚ, NR SR ukončila prijímanie návrhov zákonov 26. apríla 2002. Návrh zákona o mládeži bol síce predložený v uvedenom termíne ako poslanecký návrh, avšak pre veľké množstvo ďalších zákonov nebol zaradený na ďalšie legislatívne konanie. Konštatujeme, že pre každodennú prax v práci s deťmi a mládežou uvedený zákon chýba a je nevyhnutné na jeho príprave ďalej pracovať tak, aby ešte v roku 2003 bol predložený na ďalšie legislatívne konanie.
1.2	 Národný inštitút detí a mládeže v roku 2002 zriadený nebol z dôvodu dočasného zastavenia projektu vedením ministerstva školstva SR (ďalej len „ministerstvo“). Dočasne sa táto otázka riešila tak, že uvedené činnosti (výskumné a informačné pracovisko a tréningové a vzdelávacie centrum na prácu s deťmi a mládežou) zabezpečujú už existujúce inštitúcie – Ústav informácií a prognóz školstva (ďalej len „ÚIPŠ) a IUVENTA. Toto riešenie je síce krátkodobo vyhovujúce, avšak v rokoch 2003 a 2004 bude potrebné túto otázku doriešiť definitívne. 
1.3	Na príprave návrhu nového Občianskeho zákonníka a Zákona o rodine sa začalo pracovať v roku 2002. Prípravné práce pokračujú aj v roku 2003.
1.4	Koncepcia výchovy a vzdelávania sa rozpracováva postupne podľa jednotlivých kapitol, úloha sa bude plniť aj v roku 2003.
1.5	Návrh zákona o výchove a vzdelávaní v školách a školských zariadeniach (Školský zákon) bol v roku 2002 spracovaný a predložený vláde SR, ale nebol zaradený na jej rokovanie. Z uvedeného dôvodu nebol predložený na rokovanie NR SR.
1.6	Národný akčný plán zamestnanosti na roky 2002 a 2003 obsahuje viaceré opatrenia, týkajúce sa mladých ľudí, ktoré sú priamo závislé od reforiem školského systému. Preto, okrem iného, národný akčný plán zamestnanosti počíta s úzkou spoluprácou školského systému a sféry zamestnávateľov pri príprave učebných plánov, učebných osnov a plánov praktickej prípravy v stredných školách tak, aby rozsah a štruktúra vzdelávania zodpovedala vzdelanostným požiadavkám pracovných miest. Na tento účel bola vytvorená stála pracovná skupina pre prerokovanie a posúdenie návrhov na úpravu siete stredných škôl v SR pre školský rok 2003/2004.
1.7	 Spracovanie správy o stave práce s deťmi a mládežou v Slovenskej republike („National Youth Policy Review“) je úloha, ktorá bola v roku 1998 zaradená do plánu práce Rady Európy a v roku 2002 schválená realizácia na roky 2003 a 2004. V roku 2002 bol pripravený návrh organizačného zabezpečenia prípravy tejto správy (z dôvodu potreby zapojiť viacero rezortov do jej prípravy bude prerokovaná vládou SR). Rade Európy bude správa predložená začiatkom roku 2004.
1.8	Analýza činnosti Centier voľného času (ďalej len „CVČ“) bola vypracovaná v roku 2002. Podrobná analýza, ktorá bola publikovaná, je východiskovým materiálom na spracovanie návrhu na ďalší rozvoj CVČ s väčšími možnosťami podpory práce s neorganizovanými deťmi a mládežou v regiónoch SR.
1.9	Úloha vypracovať Koncepciu výchovy v čase mimo vyučovania (neformálneho vzdelávania detí a mládeže) v SR sa skladala z dvoch častí. Prvou bolo urobiť Analýzu výchovy v čase mimo vyučovania a druhou vypracovať na jej základe Návrh koncepcie výchovy v čase mimo vyučovania. Návrh koncepcie bol vypracovaný v októbri 2002. V súčasnosti sa niektoré kapitoly ešte dopracúvajú a vedenie ministerstva ho bude prerokovávať v máji 2003 (úloha je zaradená do plánu hlavných úloh ministerstva).
1.10	V roku 2002 sa začali práce na aktualizácii platnej Koncepcie environmentálnej výchovy a vzdelávania. Úloha bude ukončená v druhej polovici roku 2003.
1.11	Analýza občianskej participácie mládeže v podmienkach obcí a miest v SR bola spracovaná. Výsledky analýzy boli publikované v spolupráci so Združením miesta a obcí Slovenska (ďalej len „ZMOS“) v dostatočnom predstihu pred konaním komunálnych volieb. Z výsledkov analýzy bol v spolupráci so ZMOS spracovaný návrh na systém podpory miestnej práce s deťmi a mládežou, ktorý by mohla garantovať vláda SR. 
1.12	Analýza stavu práce miestnych klubov mládeže s návrhom na ich ďalší rozvoj bola spracovaná na jeseň 2002. Bola publikovaná vo vzťahu k miestnym samosprávam v období pred komunálnymi voľbami. S výsledkami analýzy sa naďalej pracuje.
1.13	Vzhľadom na skutočnosť, že návrh štátneho rozpočtu sa pripravoval s pomerne veľkým omeškaním oproti ostatným rokom z dôvodu menovania novej vlády, nebola využitá možnosť na zapracovanie požadovanej úlohy do návrhu zákona. Túto úlohu bude potrebné realizovať pri príprave návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2004.
2. Rodina a výchova
V roku 2002 pokračovali zmeny v demografických procesoch, ktorých výsledkom bol pokles celkového prírastku obyvateľstva v SR na takmer nulovú hodnotu. Taktiež bolo zaznamenané zníženie počtu sobášov, pričom sa sobášnosť posúva do vekovej skupiny 25 – 29 ročných a narastá podiel uzatvárania manželstva osôb s vyšším vzdelaním. Problémom zostáva miera rozvodovosti, ktorá síce v porovnaní s vyspelými krajinami dosahuje nižšie čísla, ale zaznamenáva nárast v dlhšom časovom horizonte. 
S cieľom zlepšiť podmienky pre optimálne fungovanie rodiny a postavenie dieťaťa v nej, dňa 3. 7. 2002 vláda SR schválila Legislatívny zámer na vypracovanie návrhu zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej prevencii a uložila ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny SR vypracovať návrh zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej prevencii do 31. 12. 2003. Taktiež uznesením zo dňa 7. 8. 2002 vláda SR schválila Národný akčný plán pre deti a uložila zainteresovaným ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR zabezpečiť plnenie úloh plánu, vyhodnotiť jeho plnenie a predložiť ho ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny SR do 30. 10. 2004.
Z hľadiska štátnej rodinnej politiky k podpore plnenia ekonomickej a výchovnej funkcie rodiny prispeli v roku 2002 nové právne úpravy prídavku na dieťa, príspevku k prídavku na dieťa a rodičovského príspevku. Zákon č. 281/2002 Z. z. o prídavku na dieťa, ktorý nadobudol účinnosť od 1. 7. 2002, umožňuje poskytovať prídavok na dieťa na všetky nezaopatrené deti v rodine. Taktiež Zákon č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku, ktorý nadobudol účinnosť 1. 10. 2002, má za cieľ podporovať rodiny v čase individuálnej starostlivosti o dieťa v útlom veku. Určený je rodičovi, ktorý sa stará o dieťa do 3 alebo do 6 rokov ak má dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav. Práve možnosť jeho poskytovania aj popri zárobkovej činnosti rodiča, nová právna úprava tejto štátnej sociálnej dávky prispieva k zosúladeniu rodinného života s pracovným uplatnením. 
Jednou z úloh na rok 2002 bolo v rámci ekonomických možností budovať nájomné byty pre mladé rodiny. Bytová situácia v SR zatiaľ nezodpovedá reálnym potrebám. Momentálna ekonomická situácia nedovoľuje okamžité vyriešenie uvedenej situácie, preto ide o úlohu s charakterom priebežného plnenia. V roku 2002 bola Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR podporená výstavba cca 6200 nájomných bytov. Úloha je priebežne zabezpečovaná.
Osobitná pozornosť v akčnom pláne na rok 2002 bola venovaná starostlivosti o deti a mládež v náhradnej výchove. Pozitívnymi zmenami v uvedenej sfére sú znižovanie kapacít najmä veľkokapacitných detských domovov, vytváranie samostatných skupín detí, ktoré sú umiestňované mimo sídla detských domovov (napr. v rodinných domoch alebo v samostatných bytoch), vznik profesionálnych náhradných rodín, modernizácia a rekonštrukcia objektov. Z celkového počtu detských domovov bol proces transformácie realizovaný približne v 15 zariadeniach. Zo štátneho rozpočtu v roku 2002 bolo na uskutočnenie tohto procesu vyčlenených 36 500 tis. Sk, ktoré boli účelovo určené pre všetky krajské úrady v rámci SR.
Prioritou v oblasti výchovy a rodiny naďalej zostáva preventívna činnosť. Jednotlivé krajské úrady zdôrazňujú, že úspešnej prevencii sociálno-patologických javov predchádza spolupráca odborníkov, školy a rodiny. Preto zdôrazňujú význam výchovného poradcu na školách. Pozitívne skúsenosti majú aj so zavedením funkcie koordinátora prevencie sociálno-patologických javov, ktorý umožňuje usmerniť a zosúladiť úsilie jednotlivých inštitúcií v danej oblasti. Osobitne dôležitá je aktívna účasť rodičov v školskej rade a na rodičovských združeniach. S účelom koordinovať a usmerňovať prácu v rámci rodičovských združení vznikla Slovenská rada rodičovských združení. 
Na základných a stredných školách sa realizuje aj výchova k manželstvu a rodičovstvu, a to formou osobitného predmetu ako voliteľný predmet, ale aj v rámci iných vyučovacích predmetov. 

3. Vzdelávanie a výchova 
Vzdelávanie a výchova majú v práci s deťmi a mládežou výsostné postavenie. Jedným z hlavných pilierov zmien v tejto oblasti je zmena obsahu vzdelávania, zníženie informačnej záťaže žiakov a bazírovanie na vedomostiach a zručnostiach, ktoré jednotlivec môže využiť v praktickom živote. V roku 2002 sa viaceré školy podieľali na tvorbe a overovaní nových študijných a učebných plánov v rámci ich využiteľnosti v praxi. Školy využívali možnosť 10%-nej úpravy učebných plánov jednotlivých študijných odborov a 30%-tnú možnosť úpravy učebných osnov v závislosti od inovačných trendov v jednotlivých predmetoch. Aj keď MŠ SR analyzuje obsah vzdelávania v jednotlivých typoch škôl, táto povinnosť sa presúva aj na vedenie školy a jej pracovníkov. Taktiež v roku 2002 schválilo MŠ SR inováciu základných pedagogických dokumentov dvoch študijných odborov skupiny 37 - doprava, pošty a telekomunikácie. K redukcii neefektívnych informácií a poznatkov prispeje aj realizácia novej koncepcie maturitnej skúšky. Uvedená koncepcia vyžaduje nové metodické prístupy pre učiteľov, a preto je nevyhnutné vytvoriť plán prípravy pedagógov na novo vzniknutú situáciu. 
Vo väčšine škôl bola funkcia výchovného poradcu, koordinátora prevencie kriminality, drogových závislosti a iných sociálno-patologických javov, ako aj koordinátora environmentálnej výchovy zriadená. V školách, v ktorých vzhľadom na aktuálnu ekonomickú situáciu nebolo možné zriadiť a posilňovať uvedenú funkciu, riaditelia úzko spolupracovali s Pedagogicko-psychologickými poradňami (ďalej len „PPP“) a sociálnymi pracovníkmi. 
Aktuálne problémy, akými určite sú využívanie masovokomunikačných prostriedkov, ochrana kultúrneho a prírodného dedičstva a trvalo udržateľný rozvoj sa začleňujú do obsahu učiva na stredných školách. Vplyv masovokomunikačných procesov je zatiaľ súčasťou predmetu etická výchova. Vzhľadom na význam tejto problematiky je nevyhnutné vypracovať koncepčný materiál jej zaradenia do systému výchovy a vzdelávania, a to nielen formálneho, ale aj neformálneho. Problematika ochrany kultúrneho a prírodného dedičstva a trvalo udržateľný rozvoj sa nachádza v štádiu rozpracovania na Štátnom pedagogickom ústave (ďalej len „ŠPÚ“) a ich začlenenie do učebných osnov má trvalý charakter.
Okrem systému formálneho vzdelávania má pre prácu s mladými ľuďmi nenahraditeľné miesto práve neformálne vzdelávanie. V  roku 2002 bolo zorganizovaných veľké množstvo vzdelávacích aktivít pre profesionálnych pracovníkov s deťmi a mládežou a pre dobrovoľníkov. Ich cieľom bolo implementovať nové programy výchovy a vzdelávania do praxe. Prínosom v oblasti neformálneho vzdelávania bola analýza činnosti dobrovoľníkov, ktorú v roku 2002 vypracovala z poverenia MŠ SR IUVENTA v spolupráci s kolektívom odborníkov pre danú oblasť. Výsledky budú publikované v roku 2003. IUVENTA zároveň vypracovala a vydala metodické materiály, ktorých cieľom bolo uľahčiť implementáciu nových foriem a metód v neformálnom vzdelávaní. 
V roku 2002 sa venovala osobitná pozornosť aj deťom a mládeži so špeciálnymi potrebami. Z akčného plánu na rok 2002 vyplývali úlohy, týkajúce sa mimoriadne nadanej a talentovanej mládeže, detí so zdravotným postihnutím a špeciálnymi výchovno-vzdelávacími problémami a školopovinných cudzincov s priznaným postavením utečenca. V tomto roku predmetové olympiády a postupové súťaže na okresnej a krajskej úrovni finančne zabezpečovali hlavne okresné úrady (ďalej len „OÚ“) a krajské úrady (ďalej len „KÚ“ z finančných prostriedkov určených pre školstvo. Po 1. júli 2002. t. j. po prechode pôsobnosti z orgánov štátnej správy na obce a Vyššie územné celky (ďalej len „VÚC“) v oblasti školstva nastali výrazné komplikácie pri organizovaní súťaží, resp. ich financovaní, keďže vládou SR nebol odsúhlasený návrh na účelové vyčlenenie finančných prostriedkov ani zvýšenie finančných prostriedkov na organizovanie súťaží žiakov ZŠ a SŠ – súťaže v školskom roku 2002/2003 sú organizované v tzv. núdzovom režime. V súvislosti s prechodom kompetencií je pre rok 2003 potrebné vyjasniť aj finančné zabezpečenie súťaží. Úroveň súťaže bola vysoká, o čom svedčia aj početné ocenenia, ktoré žiaci získali na medzinárodnej úrovni. KÚ tiež venovali pozornosť žiakom so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími problémami. Organizovali odborné semináre pre riaditeľov škôl, s cieľom pripraviť ich na integráciu týchto detí do bežných škôl. Integrácia sa uskutočňovala na základe požiadaviek zákonných zástupcov žiakov, v rámci možností jednotlivých škôl. Žiaci s postihnutím mali garantovanú možnosť voľby vzdelávacej formy – integrovaným vzdelávaním v bežných školách alebo segregovane v špeciálnych školách, resp. špeciálnych triedach základných a stredných škôl s uplatnením sociálnej integrácie. Individuálna integrácia sa preferovala najmä u žiakov s ľahkým stupňom postihnutia. Vzhľadom na finančnú náročnosť tohto procesu a neuspokojivé vybavenie bežných škôl po materiálnej a personálnej stránke, počet integrovaných žiakov je ešte stále nízky, ale v porovnaní s uplynulými rokmi má stúpajúci trend. Proces školskej integrácie žiakov so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami má dlhodobý charakter a jej priebeh bude sledovaný aj v nasledujúcich rokoch.
V spolupráci s ŠPÚ Ministerstvom vnútra SR (ďalej len „MV SR“) v roku 2002 experimentálne overili projekt výučby Slovenského jazyka pre záujemcov vzdelávania detí žiadateľov o postavenie utečenca a utečencov v SR. Projekt bol úspešný, prešiel fázu hodnotenia a bude sa v ňom pokračovať.
4. Práca, príprava na budúce povolanie a sociálna integrácia
V roku 2002 v oblasti práce, prípravy na budúce povolanie a sociálnej integrácie bolo vykonaných viacero zmien, ktoré nadväzovali na úlohy z akčného plánu. Uvedené úlohy sa týkali zmien výchovno-vzdelávacieho procesu s cieľom zdokonaliť prípravu študentov na budúce povolanie. Ministerstvo v roku 2002 schválilo návrhy na inováciu základných pedagogických dokumentov 36 učebných a študijných odborov a návrhy na pokusné overovanie 7 učebných a študijných odborov pre stredné školy a odborné učilištia. Najviac inovácií bolo v skupinách odborov 63 a 64 Ekonomika, organizácia, obchod a služby (6), 27 Technická chémia silikátov (5) a 31 Textil a odevníctvo (5). 
Účasť sociálnych partnerov na tvorbe učebných osnov v stredných školách bola zabezpečená prostredníctvom odborných komisií ministra školstva SR a Koordinačnej rady pre odborné vzdelávanie a prípravu v stredných školách. Dňom 1. 1. 2002 nadobudli účinnosť „Zásady zriaďovania, organizácie a činnosti odborných komisií a Koordinačnej rady pre odborné vzdelávanie a prípravu v stredných odborných školách, stredných odborných učilištiach a združených stredných školách v SR“, vydané MŠ SR. Do odborných komisií, ktoré sú zriadené pre jednotlivé skupiny odborov podľa platnej sústavy študijných a učebných odborov a do Koordinačnej rady boli menovaní aj zástupcovia podnikateľskej sféry, zamestnaneckých zväzov a združení a vybraných odborových zväzov. Ich činnosť bola zameraná na posudzovanie realizácie odbornej prípravy a vzdelávania v stredných školách a zosúlaďovania spoločenských, individuálnych, hospodárskych potrieb a požiadaviek odbornej prípravy a vzdelávania podľa potrieb a požiadaviek trhu práce v súlade s priemyselnou politikou, koncepciou zamestnanosti a koncepciou výchovy a vzdelávania. 
KÚ uskutočňovali v spolupráci s inštitúciami trhu práce porady s cieľom zabezpečiť včasnú informovanosť o aktuálnych potrebách trhu práce. Okrem toho boli vyvíjané aj ďalšie aktivity v tomto smere. KÚ sa zúčastňovali prehliadky škôl „Burza povolaní“, ktorá sa každoročne organizuje pre žiakov základných škôl s cieľom orientovať ich pri výbere povolania, distribuovali program „Sprievodca svetom povolaní“ na základné školy. Vzhľadom na nadobudnutie účinnosti zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky, boli presunuté niektoré kompetencie z KÚ na samosprávne kraje. 
S cieľom posilnenia prepojenia stredného odborného školstva s požiadavkami zamestnávateľskej sféry a vytvorenia podmienok pre vstup tejto sféry do prípravy mládeže na výkon povolaní, vláda SR schválila 15.novembra 2001 princípy transformácie stredných odborných učilíšť v prospech ich prepojenia na podnikovú sféru hospodárstva vo vzťahu k reforme verejnej správy. Zámerom tejto transformácie je postupne obnoviť prípravu na povolanie, v ktorej štát bude zabezpečovať a financovať teoretické vzdelávanie a zamestnávatelia vo vlastných vzdelávacích zariadeniach praktické vyučovanie.
V sústave stredného školstva v roku 2001 došlo k štrukturálnym zmenám, ktoré súviseli s procesom racionalizácie siete stredných škôl, zameraného na zvýšenie efektívnosti v oblasti školstva. Racionalizácia bola uskutočnená na základe rezortných koncepcií prípravy mládeže, prognóz vývoja zamestnanosti v SR do roku 2006, očakávaných tendencií vývoja jednotlivých typov stredných škôl, vyhodnotenia úspešnosti absolventov stredných škôl na trhu práce a potrieb zamestnávateľskej sféry. V dôsledku racionalizácie bolo v školskom roku 2000/2001 vyradených zo siete 7 stredných škôl a 7 stredísk praktického vyučovania, 21 stredných škôl bolo zlúčených do združených stredných škôl, kým v školskom roku 2001/2002 bolo vyradených 11 stredných škôl a 2 zariadenia pre praktické vyučovanie. Výsledky tejto racionalizácie boli bez ohrozenia ponuky vzdelávania. 
V rámci sociálnej integrácie vytvárania podmienok a uplatňovania práva skupín ohrozených diskrimináciou, Migračný úrad reagoval na požiadavky a poskytol cudzincom s priznaným postavením utečenca 7 bytov. Vzhľadom na nárast počtu žiadateľov o priznanie postavenia utečenca roku 2002 (celkový počet žiadateľov do 30.11.2002 bol 8 497), bol pobytový tábor v Brezovej pod Bradlom preklasifikovaný na záchytný tábor, v ktorom sprevádzkovanie polytechnickej dielne z objektívnych dôvodov nebolo možné. Pri opätovnom prechode tábora na pobytový režim bude Migračný úrad pokračovať v plnení úlohy. Integračný proces ťažko zdravotne postihnutých prostredníctvom odborov sociálnych vecí KÚ zabezpečuje pravidelné posudzovanie sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia za podmienok ustanovených zákonom č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, ktorým je možné zabezpečiť mobilitu, pravidelnú dochádzku do školy a špeciálne vzdelávanie v domácnosti.
5. Životný štýl a trvalo udržateľný rozvoj
Dôležitou súčasťou životného štýlu mladých ľudí je starostlivosť o ich zdravie. Vzhľadom na častý kontakt ľudí, pracujúcich v oblasti zdravotníctva s deťmi a mládežou v roku 2002 Slovenská zdravotnícka univerzita zaradila do tematických a inovačných kurzov postgraduálneho vzdelávania problematiku rizikového správania, zneužívania návykových látok a vznik závislostí rôzneho druhu, poruchy psychosociálnej oblasti, riziká pre reprodukčné zdravie. Nemalý priestor venovala preventívnemu pôsobeniu na školách všetkých druhov a stupňov, ako aj medzi deťmi a mládežou pri vykonávaní zdravotnej starostlivosti. Pracovníci štátnych zdravotných ústavov vykonávali aj tento rok zdravotný dozor v predškolských zariadeniach, školách a školských zariadeniach. 
V oblasti zdravia ministerstvo životného prostredia SR (ďalej len „MŽP SR“) pokračovalo v sledovaní jednotlivých zložiek životného prostredia a vyhodnocovania ich vplyvu na zdravotný stav detí a mládeže. V tomto roku uverejní správu o stave životného prostredia na rok 2002. Taktiež KÚ usmerňovali realizáciu „Školy podporujúce zdravie“, čo má za následok zvýšený počet škôl participujúcich na tomto projekte.
Životný štýl človeka osobitne ovplyvňuje spôsob trávenia voľného času. V minulom roku sa venovala osobitná pozornosť rozvíjaniu spolupráce miestnej a štátnej samosprávy s detskými a mládežníckymi organizáciami, s cieľom vytvoriť optimálne podmienky na voľnočasové aktivity. Sedem KÚ sa vyjadrilo pozitívne vo vzťahu k spolupráci s mimovládnymi neziskovými organizáciami (ďalej len „MVO“), CVČ, školskými strediskami záujmovej činnosti (ďalej len „ŠSZČ“), školami a inými organizáciami a zdôraznili, že bez ohľadu na ťažkosti pri získavaní finančných prostriedkov uvedené organizácie sa snažia zabezpečiť zmysluplné voľnočasové aktivity. V prípade možnosti KÚ im pomáhajú aj finančne tým, že participujú na konkrétnych projektoch.
Osobitný význam pre realizáciu voľnočasových aktivít majú školy. V roku 2002 sa zvýšil počet škôl zapojených do projektu „Prázdninové dvory“. Pretrvávajúcim problémom ale zostáva zlý technický stav niektorých telovýchovných objektov, ako aj nízky mzdový fond pre zaplatenie pedagógov za mimoškolskú činnosť.
Vzhľadom na stále sa zvyšujúci záujem mladých ľudí o prostriedky masovej komunikácie a ich používanie v rámci voľného času, školy a školské zariadenia vychádzali v ústrety zvýšenému záujmu žiakov o výpočtovú techniku. Situáciu síce sťažuje nedostatočná vybavenosť zariadení výpočtovou technikou, ale aj túto situáciu sa snažia vyriešiť prostredníctvom projektu „INFOVEK“ a grantových programov. Mediálna výchova sa v prostredí neformálnej výchovy realizuje tiež v rozhlasových krúžkoch a prostredníctvom vydávania školských časopisov. Problémom zostáva nedostatok metodických materiálov, ktoré by túto činnosť viedli nie len k tvoreniu mediálnych produktov, ale aj k zvyšovaniu odolnosti mladého recipienta voči ich negatívnym vplyvom. 
Inštitúcie, ako sú múzeá, galérie, hvezdárne a knižnice divadlá, hudobné inštitúcie a BIBIANA –medzinárodný dom umenia pre deti organizujú rôznorodé podujatia pre deti a mládež a snažia sa sprístupniť svoje priestory pre mládež zvýhodneným vstupným, resp. registračným poplatkom. Mnohé aktivity sú realizované bez poplatku. V závislosti od materiálnych podmienok jednotlivé zariadenia sa snažia umožniť návštevy prostredníctvom bezbariérového prístupu do zariadení, zľavami na vstupenkách a benefíciou.
Kvantitatívny nárast sociálno-patologických javov v posledných rokoch obzvlášť upriamuje pozornosť na životný štýl mladej generácie. Prevencia sa realizuje na všetkých úrovniach a konečným cieľom je jednotlivé aktivity zosúladiť a skoordinovať. KÚ v tomto procese osobitne vyzdvihujú spoluprácu s PPP, ktoré sa podieľajú na realizácii jednotlivých projektov, ale aj na ich príprave a metodickom riadení. Vo všetkých krajoch a okresov sú zriadené špeciálne komisie pre prevenciu sociálno-patologických javov, ktoré umožňujú pracovníkom z rôznych oblastí, aby si vymieňali skúsenosti a vzájomne participovali na jednotlivých projektoch. V spolupráci so školami, rodičmi, pedagógmi, psychológmi, lekármi a policajtmi sa realizujú rôzne besedy, prednášky a semináre na vybrané témy, s cieľom zvýšiť úroveň vedomostí a informovanosť všetkých, ktorí sú v priamom kontakte s mládežou. Na druhej strane sa prevencia sociálno-patologických javov realizuje priamo v zariadeniach pre voľný čas, ktoré sa snažia pozitívne pôsobiť na životný štýl mladých ľudí a rozvíjať ich sociálne zručnosti a kompetencie.
6. Občianska a politická participácia detí a mládeže
V oblasti občianskej a politickej participácie detí a mládeže jedna z prioritných úloh v rámci návrhu plánu realizácie úloh na rok 2002 bolo začleniť do obsahu občianskej výchovy a etickej výchovy na základných a stredných školách aj problematiku výchovy k občianstvu, a týmto spôsobom podporovať participáciu mladých ľudí na verejnom živote. Táto úloha je priebežne realizovaná, vzhľadom na to, že je zaradená do plánu hlavných úloh ŠPÚ ako trvalá.
V školách sú vedení žiaci k výchove k občianstvu i k zapájaniu sa do riešenia problémov minorít. Ide však o dlhodobú úlohu, vzhľadom na to, že KÚ upozorňujú na veľmi nízku potencionalitu aktívneho zapájania sa minorít do aktivít podporujúcich občiansku participáciu na živote obcí a miest. Niektoré KÚ evidujú podporovanie občianskej a politickej participácia detí a mládeže, ktorá je zameraná na sféru minorít, najintenzívnejšie prostredníctvom MVO. Tieto uskutočňujú širokú paletu podujatí, napr. komunitné vzdelávania a sebapoznávanie v skupinách. Vzhľadom na to, že úloha bola zaradená do kompetencií KÚ, tieto sledujú, evidujú a spolupracujú s MVO v tých oblastiach, ktoré spravidla aktivity iniciujú.
Iniciovanie vzniku a zabezpečovanie konštituovania a podporovania už fungujúcich krajských študentských parlamentov sa v SR realizujú v rôznej miere. V niektorých krajoch pôsobia na SŠ študentské parlamenty, ktoré majú vypracované štatúty, spolupracujú s riaditeľmi škôl, vydávajú školský časopis, organizujú diskusné kluby a kultúrne podujatia. Týmto spôsobom bol konštituovaný aj krajský študentský parlament, ktorý pracuje na základe svojho štatútu. Medzi KÚ a študentskými parlamentmi prebieha vzájomná komunikácia a informovanosť o činnosti.
Aktivity preukazujúce participáciu detí a mládeže sú projektované zväčša prostredníctvom krajských a okresných komisií prevencie negatívnych javov. V praxi realizácia týchto projektov predstavuje rad podujatí a aktivít organizovaných zo strany MVO. V niektorých krajoch vynikli a začali so svojou činnosťou regionálne rady mládeže, v stredných školách študentské parlamenty, ktoré sa podieľajú na riadení škôl, zástupcovia mládežníckych organizácií sa zúčastňujú na činnosti komisie prevencie kriminality. V rámci projektov, ktoré boli vypracované členmi krajskej komisie pre prevenciu a pre rómsku problematiku, bola zapájaná do realizácie aj mládež.
Dôležitú úlohu pri realizácii účasti mladých ľudí na verejnom živote zohrávala Rada mládeže Slovenska (ďalej len „RMS“), strešná organizácia, ktorá združuje a zastupuje detské a mládežnícke občianske združenia. V roku 2002 uskutočnila viacero projektov, ktoré boli významné z hľadiska podpory participácie mladých ľudí. V máji sa uskutočnila prezentácia detských a mládežníckych občianskych združení pod názvom Kamošfest. V júni sa uskutočnil už tretí ročník „Mladého Parlamentu“, kde sa mladí ľudia stretli s poslancami NR SR a zástupcami vlády SR. Výstupy zo stretnutia boli vo forme odporučení zaslané všetkým ministerstvám a politickým stranám, ktoré kandidovali v parlamentných voľbách. RMS svojimi aktivitami pred parlamentnými, ale aj komunálnymi voľbami prispela k zvýšeniu záujmu mladých voličov, predovšetkým prvovoličov o dianie v spoločnosti.
Regionálne rady mládeže vznikali v roku 2001 a na začiatku roku 2002, to znamená, že v predchádzajúcom roku sa ich činnosť rozbiehala. Väčšina z 8 regionálnych rád mládeže nadviazala dobré pracovné kontakty s predstaviteľmi krajských samospráv (VÚC) ako aj KÚ. Regionálne rady mládeže dnes fungujú vo všetkých krajoch SR a na tejto úrovni zastupujú nižšie články celoštátnych organizácii, ale aj miestne a regionálne občianske združenia, ktoré pracujú v sektore mládeže. Pokladáme za dôležité, aby v roku 2003 bola zintenzívnená spolupráca regionálnych rád mládeže so študentskými parlamentmi a tiež so ZMOS a touto formou zapojiť viac mladých ľudí do práce v procesu participácie v regiónoch.
V roku 2002 ministerstvo vyhlásilo grantové konanie na podporu ďalšieho rozvoja Informačných centier mládeže (ďalej len „ICM“), ktoré sú zamerané na informačné a poradenské služby pre deti a mládež. Aj táto špecifická forma participácie mladých ľudí je potrebná a je potrebné ju naďalej podporovať.
Analýza činnosti miestnych klubov mládeže v SR, ktorú vypracovalo ministerstvo, bola zameraná na všetky sféry ich pôsobnosti. Základným vodidlom Analýzy bola miestna mládežnícka práca v  Európe a participácia mládeže na miestnej úrovni. Okrem iného sa Analýza zaoberala klubmi mládeže v SR do roku 1989 a v období od roku 1990 do roku 2001, ich zriaďovaním, riadením, financovaním, poslaním a činnosťou. Súčasný stav miestnych klubov mládeže v SR bol analyzovaný z hľadiska poslania, financovania zriaďovania klubov, ich materiálneho zabezpečenia, propagácie činnosti, štruktúry zamestnancov a členov, obsahu činnosti klubov, formy práce s deťmi a mládežou, spoluprácu s inými organizáciami a motívy navštevovania a spokojnosť mládeže s činnosťou miestnych klubov. Na základe výsledkov analýzy konštatujeme mimoriadne zlý stav tejto formy participácie mladých ľudí na živote obcí a miest v SR. V roku 2003 a ďalších rokoch realizácie koncepcie bude potrebné venovať mimoriadnu pozornosť práve otázkam rozvoja možností participácie na lokálnej úrovni.
7. Mobilita mládeže a Európska integrácia
Na summite EÚ v Kodani v roku 2002 SR získala oficiálnu pozvánku do EÚ a tým sa naplnili integračné tendencie a smerovanie. Aj keď išlo o významný krok, proces integrácie spoločnosti je len v začiatkoch. V tomto procese významnú pozíciu zastávajú práve medzinárodné mládežnícke aktivity. Vzhľadom na slabú tradíciu v ich organizovaní a nedostatočnú informovanosť o ich význame v Akčnom pláne na rok 2002 sa vyskytlo niekoľko úloh smerujúcich k skvalitneniu a propagácii mobilitných aktivít. 
V roku 2002 pripravila Iuventa akreditované Školenie pre animátorov medzinárodných výmen mládeže, ktorý v dvoch školeniach absolvovalo 24 profesionálnych a dobrovoľných vedúcich mládežníckych skupín. Okrem základných informácií o význame a prínosoch mobilitných aktivít získali absolventi školenia know-how prípravy projektu medzinárodnej mládežníckej výmeny. Školenia sa ukončia na jar 2003 záverečným hodnotením, kde účastníci predstavia konkrétne projekty a dokážu tak zvládnutie teórie praktickým príkladom.
Ministerstvo prostredníctvom administrátora grantového programu EÚ MLÁDEŽ prostredníctvom rôznych informačných a školiacich aktivít zvyšuje odbornú pripravenosť mládežníckych pracovníkov, ako aj kvalitu predkladaných projektov. Informačné a školiace aktivity organizované v spolupráci so sieťou regionálnych konzultantov programu EÚ MLÁDEŽ sú zamerané najmä na marginalizované skupiny mládeže v obciach a mestách jednotlivých regiónov (nezamestnaní, etnické a národnostné menšiny, deti a mládež z vidieckych oblastí a pod.).
Podpora organizácie mobilitných aktivít bola zabezpečená aj propagáciou rôznych národných a medzinárodných finančných zdrojov. Informačný zakladač, ktorý je pravidelne dopĺňaný o nové informácie (aj o možnostiach fundraisingu) bol v roku 2002 zasielaný 280 adresátom (KÚ, VÚC, CVČ, ŠSZČ). 
V oblasti poskytovania informácií a propagácie mládežníckych aktivít v medzinárodnom meradle významnú úlohu zohrala práca Iuventy na databázovom systéme EURODESK. Je to systém, ktorý funguje vo viac ako 30 krajinách Európy. Poskytuje informácie o práci, štúdiu a trávení voľného času v zahraničí, praktické informácie, ako aj prehľad dostupných národných grantových programov a programov EÚ. V roku 2002 pripravil Eurodesk Slovensko v spolupráci s Maďarskom, Poľskom, Českou republikou a Belgickom CD ROM s informáciami, ktoré poskytuje Eurodesk. Informácie sú určené cieľovým skupinám, ktorých prístup na Internet je obmedzený. CD ROM bol distribuovaný Informačným centrám mladých a ostatným záujemcom a širokej verejnosti na požiadanie.
Pre podporu v oblasti integrácie SR do EÚ vydala Iuventa v spolupráci s bruselskou nadáciou Generation Europe Európsky zápisník. Cieľom tejto publikácie bolo priblížiť mladým ľuďom informácie týkajúce sa štruktúry EÚ, integračného procesu SR do európskych štruktúr, ako aj bežných a globálnych problémov v spoločnosti. Súčasťou zápisníka bola aj anketa zameraná na zisťovanie názorov, postojov mladých ľudí na EÚ a vybraných problémov týkajúcich sa života mládeže. Výsledky prieskumu budú uverejnené v priebehu prvého polroka 2003. 

B. Návrh akčného plánu realizácie úloh na rok 2003, ktoré vyplývajú z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži do roku 2007

V júni 2002 vláda SR schválila prvý Akčný plán realizácie úloh, ktoré vyplývajú z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži do roku 2007. Cieľom Koncepcie, schválenej uznesením vlády SR č. 1213 z 19. 12. 2001, je definovať optimálne podmienky pre kvalitnú výchovno-vzdelávaciu a odborno-profesijnú prípravu detí a mládeže, ich začleňovanie do pracovno-spoločenského života,  ako aj  podporu rozvoja osobnostných vlastností a talentu tejto spoločenskej skupiny v škole a mimo nej.
Vzhľadom na skutočnosť, že Koncepcia predstavuje súbor komplexných opatrení, ktoré majú vytvoriť optimálne podmienky pre uplatňovanie efektívnych foriem práce s mladými ľuďmi, vznikla aktuálna potreba vypracúvať plán realizácie úloh na jednotlivé roky (ďalej len „Akčný plán“). Úlohy v Akčnom pláne vyplývajú z Koncepcie štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v SR do roku 2007. Navrhovaný Akčný plán zohľadňuje závery Svetového summitu o trvalo udržateľnom rozvoji, formulované v tzv. Implementačnom pláne, ktorý zdôrazňuje nevyhnutnosť podpory a pobádania mládeže, ako významnej skupiny, v jej zapájaní do programov a činností súvisiacich s trvalo udržateľným rozvojom. Summit vyzýva k vybudovaniu kapacít pre občiansku spoločnosť, vrátane mládeže, ktoré by jej umožnili účasť na navrhovaní, implementácii a prehodnotení politík a stratégií TUR na všetkých úrovniach.
Predkladaný Akčný plán obsahuje úlohy pre gestorov, ktorí budú úlohy realizovať počas roku 2003. Obsahuje aj úlohy, definované v Akčnom pláne pre rok 2002,  ktoré buď neboli splnené, alebo majú priebežný charakter. Predkladaný materiál je spracovaný do 6 základných kapitol, (tak ako je spracovaná aj Koncepcia). Z jednotlivých gestorských rezortov sme obdržali pomerne veľa návrhov, ale všeobecne formulované úlohy sme do návrhu akčného plánu na rok 2003 nezaraďovali. 

1.	Hlavné úlohy pre rok 2003

Rok 2003 je druhým rokom realizácie Koncepcie,  preto úlohy Akčného plánu nevychádzajú len z ustanovení materiálov, ktoré mu predchádzajú, ale aj zo skúseností s realizáciou Akčného plánu pre rok 2002. Zohľadňujú pritom aktuálnu spoločenskú, ekonomickú a politickú situáciu v štáte, ako aj význam roka 2003 pre integračné snahy SR o vstup do EÚ a NATO.

S ohľadom na vyššie uvedené je nevyhnutné definovať nasledovné hlavné úlohy pre rok 2003: 
1. 	Pokračovať v príprave návrhu Zákona o mládeži tak, aby bol predložený do NR SR najneskôr do mája 2004.
2.	Pokračovať v prácach na príprave návrhu nového Občianskeho zákonníka a Zákona o rodine.
3.	Rozpracovať koncepciu výchovy a vzdelávania v SR na najbližších 15 – 20 rokov (projekt Milénium).  Vypracovať legislatívny zámer zákona o výchove a vzdelávaní v školách a školských zariadeniach (Školský zákon) a predložiť ho na rokovanie vlády SR. 
4.	Vytvoriť podkladové materiály pre prípravu, vznik a prijatie Koncepcie interkultúrnej výchovy, ktorej cieľom je zabezpečiť prípravu občanov na vstup do multikultúrneho prostredia EÚ v rámci výchovno-vzdelávacieho systému. 
5.	Spracovať správu o stave národnej politiky mládeže v SR pre Radu Európy (National Youth Policy Review).
6.	Spracovať koncepciu neformálneho vzdelávania detí a mládeže.
7.	Pokračovať v príprave aktualizovanej Koncepcie Environmentálnej výchovy a vzdelávania.
8.	Spracovať návrh zákona o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej prevencii.
9.	Vytvárať vhodné podmienky na rozvoj akcieschopnosti regionálnych rád mládeže v jednotlivých krajoch SR.

2. Úlohy v oblasti rodiny a výchovy pre rok 2003

Rodina predstavuje prostredie, v ktorom dieťa získava trvalé a hlboké základy pre svoj ďalší život, a ktoré silne determinuje psychický vývin jednotlivca. Rodina má byť zdrojom emocionálnej istoty, podpory a opory dieťaťa. 
V prípadoch, keď z rôznych dôvodov výchova v rodine nie je možná, významnú úlohu zohráva náhradná výchova. Riešiť formy a systém náhradnej výchovy detí a mládeže patrí medzi najnaliehavejšie úlohy nielen pedagogiky, psychológie, sociológie, špeciálnej pedagogiky, či sociálnej práce, ale najmä legislatívy a starostlivosti o deti a mládež na úrovni štátu.
S ohľadom na uvedenú skutočnosť v roku 2003 je potrebné:

2.1	Posilniť preventívnu, výchovnú a poradenskú prácu s biologickou rodinou, z ktorej je dieťa umiestnené do náhradnej výchovy a tým aj hľadanie možnosti jeho návratu späť do tejto rodiny.
Gestor: MPSVR SR, miestna samospráva v spolupráci s PPP

2.2	Pokračovať v realizácii projektu transformácie detských domovov a zariadení v gescii MŠ SR v súlade so spracovaným harmonogramom na rok 2003.
Gestor: MPSVR SR, MŠ SR

2.3	V školách s integrovanými žiakmi so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami vytvárať pracovný úväzok pre školského špeciálneho pedagóga.
Gestor: zriaďovatelia škôl

2.4	Pokračovať v budovaní siete zariadení špeciálno-pedagogického poradenstva (detské integračné centrá, špeciálno-pedagogické poradne).
Gestor: KÚ

2.5	Pokračovať v implementácii vzorového individuálneho reedukačného programu v rutinnej praxi diagnostických centier a reedukačných domovov.
Gestor: MŠ SR v spolupráci s KÚ

2.6	Vypracovať metodickú prípravu regionálnych supervízorov rovesníckych programov.
Gestor: MŠ SR, MPSVR SR

2.7	Vytvárať podmienky pre zapájanie rodičov do mimoškolskej výchovy detí a mládeže
Gestor: VÚC, miestna samospráva v spolupráci s MVO

2.8	Zabezpečiť cyklus vzdelávacích seminárov v oblasti prevencie sociálno-patologických javov nie len pedagogických zamestnancov, ale aj rodičov v rámci rodičovských združení.
Gestor: KPPP, VÚC, miestna samospráva

2.8	Zakladať školské rady v školách, v ktorých ešte neboli založené. Zároveň zvyšovať vedomie učiteľov, žiakov a rodičov o jej význame a možnostiach prostredníctvom špeciálnych vzdelávacích seminárov. 
Gestor: VÚC, MŠ SR v súčinnosti s miestnou samosprávou

3. Úlohy v oblasti vzdelávania a výchovy pre rok 2003

Jednou z najdôležitejších úloh, vyplývajúcich z koncepčných materiálov o štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži, je bezpodmienečné zabezpečenie kvalitného vzdelávania a výchovy. Efektívny a kvalitný systém výchovy a vzdelávania, ako aj zaistenie rovnosti v prístupe k vzdelávaniu, predstavuje zdroj dlhodobej prosperity štátu a všestranného rozvoja osobnosti jeho občanov.
Na dosiahnutie vytýčeného cieľa je nevyhnutné nielen skvalitniť systém formálneho vzdelávania, ale aj  vhodne ho skombinovať s neformálnym vzdelávaním. Práve proces neformálneho vzdelávania umožňuje stimulovať mladých ľudí k nadobúdaniu kompetencií, zručností, schopností, ako aj k vlastnému osobnostnému rastu. Vzdelávanie je rozhodujúcim nástrojom dosiahnutia trvalo udržateľného rozvoja, vyžadujúceho si integráciu jeho zásad do komplexného systému.  Podpora vzdelávania pri propagácii udržateľného rastu na všetkých úrovniach predpokladá aplikáciu informačných a komunikačných technológií do školských učebných plánov.
	Prispôsobovanie výchovno-vzdelávacieho systému aktuálnym požiadavkám spoločnosti umožňuje aj splnenie nasledujúcich úloh:

3.1	Pokračovať vo vypracovávaní analytických materiálov, zaoberajúcich sa obsahom vzdelávania na jednotlivých typoch škôl s cieľom znížiť informačnú záťaž žiakov a klásť dôraz na využiteľnosť na praktický život.
Gestor: MŠ SR, Štátna školská inšpekcia, VÚC v spolupráci s miestnou samosprávou

3.2	Vypracovať návrh na skrátenie konania pri zavádzaní nových odborov do siete škôl.
Gestor: MŠ SR, 

3.3	Legislatívne vymedziť funkciu výchovného poradcu, koordinátora prevencie kriminality, drogových závislostí a iných sociálno-patologických javov a koordinátora environmentálnej výchovy na všetkých typoch škôl a vymedziť povinnosť školám, aby uvedené funkcie v školách zriadili.
Gestor: MŠ SR, MV SR, VÚC, miestna samospráva

3.4	Zabezpečiť metodickú pomoc pedagógom pri prechode na novú koncepciu maturitnej skúšky.
Gestor: MŠ SR, VÚC

3.5	Pripraviť podkladový materiál pre vypracovanie Koncepcie mediálnej výchovy v systéme formálneho a neformálneho vzdelávania, na základe ktorej bude možné zaradiť problematiku vplyvu masovokomunikačných prostriedkov na človeka do obsahu učiva stredných škôl a programov neformálnej výchovy.
Gestor: MK SR, MŠ SR

3.6	Zaradiť problematiku trvalo udržateľného rozvoja do obsahu učiva základných a stredných škôl a začať práce na aktualizácii prierezových učebných osnov environmentálnej výchovy „Environmentálne minimum“ v zmysle krokov realizačného plánu k projektu Milénium.
Gestor: MŠ SR, MŽP SR 
 
3.7	Realizovať projekt špecializovanej prípravy pracovníkov samosprávnych orgánov, vykonávajúcich sociálnu prevenciu so zameraním na škodlivé formy závislosti (drogy, gamblerstvo a pod.).
Gestor: KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou 

3.8	Priebežne zabezpečovať vzdelávacie aktivity pre osoby, ktoré pracujú s deťmi a mládežou v mimoškolskom prostredí.
Gestor: MŠ SR, VÚC, v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO

3.9  V spolupráci s relevantnými inštitúciami pripraviť krátkodobý model vzdelávania pre pracovníkov samospráv, zodpovedných za mládež.
Gestor: MŠ SR v spolupráci s miestnou samosprávou

3.10	Spolupracovať pri vytváraní vhodných podmienok na realizáciu špeciálnych vyučovacích hodín a študijných blokov pre žiakov ZŠ a SŠ v priestoroch kultúrnych inštitúcií.
Gestor: MK SR, MŠ SR

3.11	Podporovať projekty krajanských organizácií a inštitúcií Slovákov žijúcich v zahraničí, ktoré majú za cieľ rozvoj práce s deťmi a mládežou v oblasti kultúry a pomáhať krajanským organizáciám a inštitúciám Slovákov žijúcich v zahraničí pri organizačnom zabezpečení tvorivých pobytov na Slovensku zameraných na prácu s deťmi a mládežou.
Gestor: MK SR

3.12	Vytvárať podmienky na rozvoj mimoriadne nadaných detí a talentovanej mládeže formou zapájania tejto skupiny do predmetových olympiád a športových a iných súťaží na všetkých úrovniach (miestnej, regionálnej, štátnej a medzinárodnej).
Gestor: MŠ SR, VÚC, KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou

3.13	S cieľom uľahčiť integračný proces cudzincom s priznaným postavením utečenca, zrealizovať projekt vzdelávania školopovinných detí utečencov a žiadateľov.
Gestor: MV SR, MŠ SR

4. Úlohy v oblasti práce, prípravy na budúce povolanie a sociálnej integrácie pre rok 2003

V súvislosti s pozvaním Slovenskej republike do EÚ sa udiali mnohé úpravy v legislatíve, týkajúcej sa sociálnej politiky a politiky zamestnanosti, vychádzajúc z pokynov EÚ na zosúladenie tejto oblasti s ostatnými členskými krajinami.
Legislatíva v oblasti pracovného práva a v oblasti rovnosti zaobchádzania pre mužov a ženy je prevažne v súlade s požiadavkami EÚ, dosiahla kompatibilitu s legislatívnymi predpismi zákonov členských krajín reformou pracovného práva v priebehu roka 2000 prijatím nového Zákonníka práce s účinnosťou od 1. júla 2001 a reformou sociálneho poistenia v roku 2002.
V roku 1999 bola v Slovenskej republike spracovaná nová Koncepcia politiky zamestnanosti do roku 2002 s rámcovým vymedzením Národného plánu zamestnanosti v súlade so Zásadami zamestnanosti, uplatňovanými v EÚ.
Ďalšou prioritou sociálnej politiky členských krajín EÚ je boj proti rasizmu a xenofóbii, ktorý je zakotvený v Ústave SR, v Trestnom zákone a v Zákone o Policajnom zbore. Prejavy extrémizmu, rasizmu a xenofóbie sú v Slovenskej republike postihnuteľné ako trestné činy. Slovenská republika ratifikovala Európsku sociálnu chartu a podpísala aj revidovanú Európsku sociálnu chartu a doplnok k nej. Pri príprave politík a legislatívnych opatrení v sociálnej oblasti SR presadzuje a uplatňuje v praxi relevantné odporúčania Rady EÚ. 
Aj napriek tomu, že SR upravuje a reaguje na aktuálne potreby v oblasti  sociálnej politiky a politiky zamestnanosti, existuje množstvo problémových oblastí, ktoré nie sú v dostatočnej miere ošetrené. So zreteľom na prioritné úlohy na rok 2003 vyplývajú nasledovné úlohy: 

4.1	Naďalej zabezpečovať zlepšovanie komunikácie medzi inštitúciami vzdelávania, rekvalifikácie a zamestnávateľskou sférou.
Gestor: MŠ SR, MPSVR SR, NÚP, VÚC v spolupráci s miestnou samosprávou

4.2	Predkladať návrhy na aktualizáciu učebných a študijných odborov a návrhy nových učebných a študijných odborov, reagujúcich na potreby trhu práce a požiadavkami podnikateľskej sféry.
Gestor: MŠ SR, MDPT SR, MPSVR SR, MH SR, MP SR, KÚ, VÚC v spolupráci s miestnou 
     samosprávou a AZZZ

4.3  Zabezpečiť vydanie metodického pokynu na implementáciu učebnej osnovy predmetu „Úvod do sveta práce“ do základných pedagogických dokumentov učebných a študijných odborov stredných odborných škôl a stredných odborných učilíšť.
Gestor: MŠ SR

4.4	Zaradiť poradensko-počítačový program „Sprievodca svetom povolaní“ do edukačného balíčka projektu Infovek na rok 2003.
Gestor: MŠ SR, NÚP

4.5	Pokračovať vo vytváraní výchovného a vzdelávacieho systému, ktorý zabezpečuje zvýšenie adaptability mládeže pripravujúcej sa na budúce povolanie a získavanie sociálnych kompetencií tak, aby sa zvýšila jej pružnosť na požiadavky trhu práce.
Gestor: MŠ SR, VÚC v spolupráci s miestnou samosprávou

4.6	Podporovať priamy vstup podnikateľskej sféry do odbornej prípravy a vzdelávania v SOŠ a SOU s cieľom lepšieho uplatnenia absolventov na trhu práce.
Gestor: MŠ SR, MPSVR SR, MH SR, KÚ, VÚC v spolupráci s miestnou samosprávou a   
              AZZZ

4.7	Pripravovať ZPD študijných a učebných odborov v spolupráci so školami a zástupcami praxe a ŠIOV.
Gestor: MŠ SR, príslušné odborné rezorty  v spolupráci s miestnou samosprávou

4.8	Zabezpečiť vznik a realizáciu rekvalifikačných kurzov v spolupráci s SOŠ a SOU, vychádzajúc z požiadaviek trhu práce.
Gestor: NÚP, MŠ SR, VÚC v spolupráci s miestnou samosprávou

4.9	Podporovať vznik a realizáciu spolupráce PPP so školami pri integrácii žiakov z menej podnetného prostredia.
Gestor: MŠ SR, MPSVR SR, PPP v spolupráci s miestnou samosprávou

4.10	V nadväznosti na realizáciu projektu „Odlúčené deti - systém a asistencia“ vytvoriť prostredníctvom medzirezortnej spolupráce podmienky na otvorenie samostatného strediska na poskytovanie komplexnej starostlivosti o maloletých bez sprievodu, ktorí vstúpia do azylovej procedúry na území SR.
Gestor: MV SR, MPSVR SR , MŠ SR

5. Úlohy v oblasti životného štýlu a trvalo udržateľného rozvoja pre rok 2003

Životný štýl mladých ľudí je potrebné usmerňovať a rozvíjať. V tomto procese aktivity detí a mládeže vo voľnom čase majú významné postavenie, lebo sa reflektujú v zdravotno-hygienickej, formatívno-výchovnej, sebarealizačnej, relaxačnej a preventívnej funkcii. V súčasnom období z uvedených funkcií vystupuje do popredia najmä relaxačno-oddychová funkcia.
Proces utvárania životného štýlu mladých ľudí ako jedného z nepriamych ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja sa odráža v nasledujúcich úlohách:

5.1	Realizovať opakované prieskumy a výskumy užívania legálnych i nelegálnych drog u detí a mládeže v SR. 
Gestor: GSVMDZKD pri Úrade Vlády SR, MZ SR

5.2	Koordinovať a odborne usmerňovať realizáciu projektu „Školy podporujúce zdravie“. 
Gestor: MZ SR 

5.3	Zabezpečiť školenia pre zdravotníckych zamestnancov v sociálnej problematike a environmentálnej problematike. 
Gestor: MZ SR

5.4	Pokračovať v sledovaní kvality jednotlivých zložiek životného prostredia a vyhodnocovania ich vplyvu na zdravotný stav detí a mládeže .
Gestor: MŽP SR, MZ SR

5.5	Pokračovať v realizácii výskumu o ergonomických podmienkach v základných školách SR. 
Gestor: MZ SR

5.6	Organizovať kultúrne a prezentačné aktivity, kultúrno-výchovné programy a pod. pre deti a mládež zamerané na aktívne využívanie voľného času, vrátane aktivít pre zdravotne postihnutú mládež.
Gestor: MK SR

5.7	Vytvárať podmienky na aktívne využívanie telovýchovných priestorov škôl v čase prázdnin, ale aj počas školského roka. 
Gestor: KÚ, VÚC v spolupráci s miestnou samosprávou

5.8	Pokračovať v organizovaní regionálnych konferencií, súťaží, seminárov, tréningových cvičení, kurzov a ich sprievodných podujatí v oblasti environmentálnej výchovy a vzdelávania. 
Gestor: MŽP SR, MŠ SR v spolupráci s MVO

5.9	Pokračovať v realizácii programových a projektových aktivít v oblasti environmentálnej výchovy.
Gestor: MŽP SR, MŠ SR v spolupráci s MVO

5.10	Zabezpečiť pokračovanie v monitoringu aktuálnej situácie v epidemiológii používania alkoholu, tabaku a drog na Slovensku a v Bratislave so zameraním na deti a mládež. 
Gestor: MZ SR, GSVMDZKD pri Úrade vlády SR

5.11	V rámci prevencie negatívnych spoločenských javov zabezpečiť pravidelnú spoluprácu s odbormi školstva, mládeže a telesnej kultúry a odbormi sociálnych vecí OÚ a KÚ, CVČ, CPPS, DC pre mládež, PPP, mestskou a štátnou políciou. 
Gestor: KÚ, OÚ, CVČ, CPPS, DC pre mládež, PPP

5.12	V spolupráci so školami a školskými zariadeniami, CPPS a PPP monitorovať správanie žiakov, u ktorých je dôvodné podozrenie, že sú týraní a zneužívaní a nahlasovať ich odborom sociálnych vecí OÚ v kraji.
Gestor: KÚ, OÚ, VÚC, CPPS, PPP v spolupráci s miestnou samosprávou

5.13	Uskutočňovať besedy na vybraných základných a stredných školách v každom kraji zameraných na výchovu detí a mládeže v oblasti prevencie všetkých foriem diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatných prejavov intolerancie.
Gestor: MŠ SR, Sekcia ľudských práv a menšín ÚV SR, KÚ v spolupráci s MVO

6. Úlohy v oblasti občianskej a politickej participácie deti a mládeže pre rok 2003

Občianska participácia v mládežníckej oblasti je v súčasnosti veľmi diskutovaná. Krajiny EÚ, spolu s  asociovanými krajinami, medzi ktorými je aj SR, si uvedomujú potrebu skutočnej, nielen proklamatívnej participácie mladej generácie na živote spoločnosti. 
Okrem bezproblémového prístupu k relevantným informáciám, charakteristickým predpokladom participácie mládeže je participácia mladej generácie na  miestnej úrovni. Práve prvotná participácia mladých ľudí vo vlastnom prostredí je rozhodujúcou z pohľadu ďalšieho zapojenia sa do procesu rozhodovania o verejných veciach. V miestnej komunite je navyše participáciou možné priniesť aj určité zmeny, ktoré sú hmatateľné, viditeľné a overiteľné. Na tejto úrovni majú teda mladí ľudia nielen šancu prezentovať svoj názor, ale aj možnosť zúčastniť sa rozhodovacieho procesu.  Preto aj Charta o participácií mladých ľudí na živote obcí a regiónov zdôrazňuje, že účasť na živote miest a obcí poskytuje mladým ľuďom možnosť, aby sa so spoločenským životom v obciach a mestách identifikovali ako občania a nezostali iba  ich obyvateľmi.
Na posilňovanie, umožňovanie a realizovanie občianskej a politickej participácie detí a mládeže v podmienkach SR je potrebné:
  
6.1	Pokračovať v motivovaní pre občiansku participáciu mladých príslušníkov minorít a deti a mládež so špeciálnymi potrebami.
Gestor: KÚ v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO 

6.2	Vytvoriť priestor pre vzájomné stretávanie sa predstaviteľov žiackych a mládežníckych parlamentov za účelom zvýšiť informovanosť a  zabezpečiť vzájomnú komunikáciu.
Gestor: VÚC v spolupráci s miestnou samosprávou a MVO

6.3	Naďalej pracovať na vytváraní databázy spôsobov mládežníckej participácie, výmenných programov a grantov.
Gestor: MŠ SR v spolupráci s MVO

6.4	Poskytnúť samosprávam odborno-metodickú pomoc pri zabezpečovaní aktivít vo vzťahu k deťom a mládeži.
Gestor: MŠ SR

6.5	Zapájať mladých ľudí do pracovných komisií samosprávnych orgánov miest a obcí a umožniť im, aby participovali na rozhodovaní vo veciach, ktoré sa ich priamo týkajú. Prehĺbiť spoluprácu medzi VÚC a miestnou samosprávou s Regionálnymi radami mládeže
Gestor: VÚC, miestna samospráva v spolupráci s MVO

6.6	Rozvíjať informovanosť mladých ľudí o spoločenskom živote v obciach a mimo obce.
Gestor: miestna samospráva, VÚC

6.7	Spracovať návrh vládneho grantového programu na podporu činnosti samospráv v oblasti  práce s deťmi a mládežou.
Gestor: MŠ SR, v spolupráci so ZMOS a VÚC

6.8	Podporovať participáciu deti a mládeže v  systéme formálneho a neformálneho vzdelávania prostredníctvom realizácie projektu „Občan“.
Gestor: MŠ SR v spolupráci s MVO, VÚC a miestnou samosprávou

6.9.  Naďalej podporovať prácu neštátnych subjektov, ktoré majú v predmete činnosti prácu s deťmi a mládežou
Gestor: MŠ SR, MPSVR SR, MK SR, MŽP SR

7. Úlohy v oblasti mobility mládeže a Európskej integrácie pre rok 2003

Medzinárodná spolupráca predstavuje jeden z nových rozmerov práce s deťmi a mládežou. Politika EÚ ako politika vzájomnej spolupráce Európskeho spoločenstva v oblasti práce s mládežou sa stala ústrednou platformou, ktorá podporuje mobilitu skupín mladých ľudí, mládežnícke iniciatívy a európsku dobrovoľnícku službu.
Situácia v SR vo vzťahu k mobilite mládeže je výrazne ovplyvnená slabou tradíciou v organizovaní medzinárodných mládežníckych aktivít a nedostatočnou informovanosťou o ich význame, čo sa odzrkadľuje v počte záujemcov o tento druh aktivít. Medzinárodné výmeny mladých ľudí sťažuje aj nezodpovedajúca legislatíva, ktorá komplikuje získanie dlhodobého pobytu a pracovného povolenia dobrovoľníkom na Slovensku. Kvalitu medzinárodnej práce s mládežou výrazne negatívne ovplyvňuje aj malý počet a nedostatočná pripravenosť profesionálnych a dobrovoľných pracovníkov, animátorov, ktorí zodpovedajú za prípravu, realizáciu a hodnotenie mobilitných aktivít.
Plnohodnotný prínos medzinárodných mládežníckych aktivít je možné dosiahnuť splnením nasledujúcich úloh:

7.1	V roku 2003 pripraviť regionálne stretnutia predstaviteľov samospráv, zodpovedných za oblasť mládeže, ktorých obsahom bude propagácia profesionálnej práce s deťmi a mládežou na miestnej úrovni, individuálne koncepcie práce s deťmi a mládežou v jednotlivých mestách (podľa veľkosti, podmienok, aktuálnych problémov a pod.). Samostatná časť stretnutia bude venovaná mobilite mládeže (štúdium, práca, voľný čas), jej významu a prínosoch pre jednotlivé subjekty v komunite 
Gestor: MŠ SR, v súčinnosti s VÚC

7.2	V spolupráci s relevantnými inštitúciami pripraviť krátkodobý model vzdelávania pre pracovníkov samospráv zodpovedných za mládež (cca 45 hod.). Do obsahovej štruktúry zaradiť aj oblasť mobility mládeže.
Gestor: MŠ SR v súčinnosti s VÚC

7.3	Vytvoriť podkladové materiály pre prípravu, vznik a prijatie Koncepcie interkultúrnej výchovy, ktorej cieľom je zabezpečiť prípravu občanov na vstup do interkultúrneho prostredia EÚ v rámci výchovno-vzdelávacieho systému.
Gestor: MŠ SR

7.4	Pripraviť publikácie na skvalitnenie metód práce pri príprave a realizácií medzinárodných aktivít pre mladých ľudí na témy interkultúrne učenie a práca s mládežou v multikultúrnom prostredí, práca tímu mladých ľudí pri príprave medzinárodnej aktivity, prezentácia skupiny alebo organizácie.
Gestor: MŠ SR

7.5	Rozšírením informačnej siete Eurodesk do Informačných centier mladých zvýšiť informovanosť širokej verejnosti o možných finančných zdrojoch na prípravu medzinárodnej aktivity pre mládež.
Gestor: MŠ SR

7.6	Zorganizovať regionálne stretnutie subjektov poskytujúcich informačné a poradenské služby a vypracovať spoločný systém a stratégiu rozširovania informácií z oblasti európskej integrácie v regiónoch. Navrhnúť systém ďalšieho vzdelávania pre záujemcov z tejto oblasti.
Gestor: MŠ SR v spolupráci s MVO

Akčný plán na rok 2003 obsahuje 9 hlavných úloh a 58 úloh v jednotlivých skupinách úloh. Pri ich formulovaní boli zohľadnené skúsenosti z napĺňania úloh v roku 2002. Spôsob plnenia jednotlivých úloh bude sledovaný v správe v roku 2004. Pri určovaní zodpovednosti za plnenie úloh – prvý rezort v poradí je gestorom plnenia úlohy, nasledujúce subjekty sú spolupracujúce subjekty.

Zoznam požívaných skratiek

AZZZ			- Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení
CPPS			- Centrá pedagogicko-psychologických služieb
DC pre mládež	- Diagnostické centrum pre mládež
GSVMDZKD		- Generálny sekretariát výboru ministrov pre drogové závislostí a
  kontrolu drog
KOZZ SR		- Konfederácia odborových zväzov a združení SR
KÚP			- Krajský úrad práce
MPC			- Metodicko-pedagogické centrum
NÚP			- Národný úrad práce
ŠIOV			- Štátny inštitút odborného vzdelávania 
ÚV SR			- Úrad vlády Slovenskej republiky