Príloha 5
- Návrh -
DLHODOBÝ ZÁMER
ŠTÁTNEJ VEDNEJ A TECHNICKEJ POLITIKY DO ROKU 2015

Popis ukazovateľov hodnotenia výskumu a vývoja

V starých členských krajinách EÚ sú pre hodnotenie výskumu a vývoja používané dva  základné typy ukazovateľov:
a)	individuálne ukazovatele
b)	združené ukazovatele

1. Individuálne ukazovatele 

	Individuálne ukazovatele výskumu a vývoja sú publikované v ročenkách národných štatistických úradov, Eurostatu, Európskej komisie, OECD a niektorých ďalších svetových inštitúcií, ako napr. Svetového ekonomického fóra.

Individuálne ukazovatele môžeme ďalej rozdeliť do nasledujúcich kategórií:
a)	ukazovatele pre hodnotenie vstupov – zdrojov výskumu a vývoja
b)	ukazovatele pre hodnotenie výsledkov výskumu a vývoja a ich účinkov
c)	ukazovatele pre hodnotenie využitia výskumu a vývoja

1.1 Ukazovatele pre hodnotenie vstupov – zdrojov výskumu a vývoja
	 
Ukazovatele pre hodnotenie vstupov výskumu a vývoja sú nasledujúce:

•	Ľudské zdroje (zamestnanci) vo výskume a vývoji – Zamestnanci výskumu a vývoja vykonávajú výskum a vývoj a pripočítava sa k nim tiež pomocný technický a administratívny personál a ďalší pracovníci v organizáciách výskumu a vývoja v jednotlivých spravodajských jednotkách (spravodajská jednotka je jednotka, ktorá poskytuje údaje pre jednotlivé národné štatistické úrady) vrátane tých, ktoré obstarávajú priame služby pre výskumné a vývojové činnosti ako napr. manažéri výskumu a vývoja, administratívni úradníci, sekretárky a pod. Stav zamestnancov je sledovaný ako priemerný evidenčný počet zamestnancov prepočítaný na plný pracovný úväzok venovaný výskumným a vývojovým činnostiam a vyjadrený je v „FTE“ (Full Time Equivalent).
•	Ľudské zdroje pre vedu a techniku – Táto kategória pokrýva omnoho širšiu populáciu než sú zamestnanci výskumu a vývoja. Ľudské zdroje sú definované v Camberra manuáli OECD ako osoby, ktoré spĺňajú aspoň jednu z nasledujúcich podmienok: úspešne skončili terciárne vzdelávanie vo vedeckých a technických študijných odboroch (v prírodných, technických, lekárskych, pôdohospodárskych, humanitných a spoločenských vedách) alebo sú zamestnaní vo vedeckých a technických zamestnaniach, ktoré túto kvalifikáciu vyžadujú. Ľudské zdroje sú monitorované ako „zásoba v určitom časovom okamžiku“ alebo ako „toky v rámci ľudských zdrojov pre vedu a techniku“ (toky poskytujú informácie o „prílive a odlive“ ľudských zdrojov vo vede a technike v rámci určitého časového intervalu, ide o toky do národnej zásoby. Druhým typom tokov je medzipracovná mobilita, čo je pohyb osôb z jedného pracovného miesta na druhé počas dvojročného obdobia, pričom sa do tejto skupiny nezapočítava príliv osôb zo skupiny nezamestnaných alebo neaktívnych. 
•	Náklady na výskum a vývoj – podľa definície OECD uvedenej vo Frascati manuáli ide o všetky výdavky na výskum a vývoj uskutočnené v rámci organizácie výskumu a vývoja bez ohľadu na zdroj prostriedkov určených na výskumné a vývojové činnosti. Tieto údaje sú prepočítavané ako percento z HDP. Ďalej sa členia na  výdavky podľa jednotlivých sektorov, podľa skupín odborov vedy a techniky, podľa typov výskumu (základný a aplikovaný) a experimentálny vývoj.

 1.2 Ukazovatele pre hodnotenie výsledkov výskumu a vývoja a ich účinkov

		Ukazovatele pre hodnotenie výsledkov výskumu a vývoja a ich účinkov sú nasledujúce:

•	Bibliometrická analýza – Je hodnotením počtu publikácií a ich kvality. Pôvodne boli zisťované počty vedeckých publikácií triedené podľa autora, vedeckého odboru, inštitúcie a krajiny pôvodu. V súčasnosti sa používajú sofistikované viacrozmerné metódy založené  na citáciách vo vedeckých publikáciách. Výsledné citačné indexy a citačné a ko-citačné analýzy sa používajú k presnejšiemu vyhodnoteniu kvality výskumu. Najzaužívanejšie bibliometrické ukazovatele sú: počet vedeckých publikácií za rok (obyčajne normalizovaný na 1000 obyvateľov príslušnej krajiny), počet citácií odvolávajúcich sa na tieto práce (na 1000 obyvateľov príslušnej krajiny), priemerný počet citácií pripadajúci na jednu publikáciu (RCI – relatívny citačný index). Hlavným zdrojom údajov pre bibliometrické hodnotenie je Institute for Science Information v USA a databáza SCOPUS.
•	Patentová štatistika – Patent je ochranný dokument, ktorý udeľuje štát. Zaručuje jeho majiteľovi výlučné právo na využívanie vynálezu počas určitého časového obdobia. Patentová prihláška musí spĺňať niekoľko predpokladov: vynález musí byť nový, musí zahŕňať vynálezcovskú činnosť a byť schopný priemyselného využitia. Počty patentových prihlášok a počty udelených patentov sú považované za jeden z ukazovateľov úspešnosti výskumu a vývoja, kde počet prihlášok dokumentuje aktivitu vynálezcov a počet udelených patentov dokumentuje kvalitu vynálezcovskej činnosti. Pre štatistické účely je výhodnejšie porovnávať patentové prihlášky ako udelené patenty, pretože udelenie patentu môže trvať aj niekoľko rokov. Okrem národných patentov (na Slovensku ich udeľuje Úrad priemyselného vlastníctva SR) sa najčastejšie sledujú patenty udelené European Patent Office (EPO), U.S. Patent and Trademark Office (USPTO) a  Japanese Patent Office (JPO). Aby bolo možné porovnávať patentovú aktivitu rôznych krajín, sleduje sa počet viacnásobných patentov, t. j. súborov patentov chrániacich jeden vynález niekoľkými patentovými úradmi zároveň, väčšinou prostredníctvom EPO, USPTO a JPO. Zdrojom týchto údajov sú národné a medzinárodné patentové úrady.“

1.3 Ukazovatele pre hodnotenie využitia výskumu a vývoja

	Tieto ukazovatele informujú o význame výskumu a vývoja pre spoločnosť. Väčšina týchto ukazovateľov je však ovplyvnená aj inými faktormi než výskumom a vývojom. Ukazovatele pre hodnotenie využitia výskumu a vývoja sú nasledujúce:

•	Technologická platobná bilancia – Sleduje medzinárodné toky (nehmotného) majetku priemyselného vlastníctva a know-how. Obsahuje tieto operácie: patenty (predaj a kúpu), licencie na patenty, nepatentované know-how, dizajny a vzory, ochranné známky (vrátane koncesií), technické služby a financovanie priemyselného výskumu a vývoja mimo národné teritórium. Sledujú sa dva ukazovatele: príjmy a výdavky. Údaje o technologickej platobnej bilancii sa zbierajú v špeciálnych prieskumoch, ale často sú zostavované z existujúcich záznamov bánk, colných úradov a pod.
•	Výrobky a služby náročné na výskum a vývoj (high - tech výrobky a služby) – Pre hodnotenie využitia výskumu a vývoja v priemysle a službách je účelné identifikovať aktivity a produkty, ktoré sú technologicky najnáročnejšie. OECD navrhla klasifikáciu technológií podľa odvetvia priemyslu a služieb alebo podľa produktu. Odvetvia sú zaradené podľa náročnosti na výskum a vývoj do jednej zo 4 tried: „high-tech“, „medium-high“, „medium-low“ a „low“ technológie. Smerodajným pre zaradenie priemyselných odvetví do týchto tried sú dve kritériá: podiel výdavkov na výskum a vývoj a pridanej hodnoty výrobkov a služieb v odvetví a podiel výdavkov na výskum a vývoj a celkovej produkcie odvetvia. Eurostat a OECD v spolupráci vytvorili zoznam high-tech produktov založený na klasifikácii SITC. Najčastejšie sa používajú tieto ukazovatele: podiel exportu high-tech tovarov na celkovom vývoze, podiel pridanej hodnoty v high-tech výrobe a službách, technologická produktivita (produktivita práce). Zdrojom týchto údajov sú ročenky národných štatistických úradov, Eurostatu a publikácie OECD.
•	Štatistika informačnej spoločnosti – Slúži pre zmapovanie dopytu a ponuky po infraštruktúre informačných technológií a ich aplikáciách a pridružených službách (napr. elektronickom obchodovaní). Ponukovú stranu charakterizujú ukazovatele popisujúce ICT sektor, dopytovú ukazovatele využitia a prístupu k ICT. Medzi hlavné ukazovatele ICT sektora patrí: príspevok vývozu a dovozu ICT k medzinárodnému obchodu, podiel pridanej hodnoty sektoru k celkovej výrobe, zamestnanosť v ICT sektore. K ukazovateľom využitia a prístupu k ICT patria investície do ICT vybavenia softvéru, počet domácnosti s prístupom na internet, počet užívateľov internetu, počet podnikateľských subjektov s prístupom na internet, podiel elektronického obchodovania na celkovom obchode, cena pripojenia na internet. Zdrojom údajov sú národné štatistické úrady, Eurostat a OECD.
•	Inovačná štatistika – Inovačné ukazovatele hodnotia rôzne aspekty priemyselného inovačného procesu, zdroje venované inováciám a faktory uľahčujúce alebo brzdiace inovácie. Pravidlá pre zber údajov o inováciách a ich interpretácia sú definované v Oslo manuáli OECD.

2. Združené ukazovatele

Vznikajú váženou agregáciou niekoľkých individuálnych ukazovateľov. Hodnotia komplexne určitý viacrozmerný fenomén pomocou jediného ukazovateľa (skóre) a dovoľujú porovnať úroveň jednotlivých štátov v tejto oblasti. Nevýhodou je, že výskum a vývoj nie je jediným faktorom určujúcim úroveň tejto oblasti.

Združené ukazovatele môžeme ďalej rozdeliť do nasledujúcich kategórií:
a)	Ukazovateľ investícií do znalostí
b)	Ukazovatele vedy a techniky
c)	Ukazovatele inovačnej aktivity
d)	Hodnotenie konkurencieschopnosti, ktoré každoročne publikuje World Economic Forum 
e)	Hodnotenie konkurencieschopnosti, ktoré od roku 1989 každoročne publikuje Institute for Management Development
f)	Monitor podnikateľského prostredia

2.1 Ukazovateľ investícií do znalostí

	Je výpočtom súčtu výdavkov na výskum a vývoj, celkových výdavkov na vyššie vzdelanie z verejných a súkromných zdrojov a výdavkov na softvér.

2.2 Ukazovatele vedy a techniky

	Tieto ukazovatele každoročne vydáva Directorate General for Research Európskej komisie pre hodnotenie pokroku vo vytváraní znalostnej ekonomiky v krajinách EÚ. Hodnotenie využíva dva združené ukazovatele, jeden pre hodnotenie investícií do znalostnej ekonomiky a druhý pre hodnotenie výkonu znalostnej ekonomiky.

•	Ukazovateľ investícií do znalostí ekonomiky je založený na váženej agregácii siedmich individuálnych ukazovateľov, ktoré charakterizujú zdroje pre vytváranie, šírenie a využitie nových znalostí. Týchto sedem ukazovateľov je započítavaných v určitých pomeroch z: celkových nákladov vynaložených na výskum a vývoj prepočítaných na jedného obyvateľa, počtu zamestnancov výskumu a vývoja na jedného obyvateľa, nových PhD titulov prepočítaných na jedného obyvateľa, celkových výdavkov na vzdelávanie prepočítaných na jedného obyvateľa, percenta populácie zúčastňujúcej sa celoživotného vzdelávania na jedného obyvateľa, e-vlády – podielu verejných služieb dostupných prostredníctvom internetu, hrubej tvorby základného fondu bez výstavby.
•	Ukazovateľ výkonu znalostnej ekonomiky je založený na váženej agregácii piatich ukazovateľov, ktoré charakterizujú vedeckú, inovačnú a pracovnú produktivitu, informačnú infraštruktúru a úspešnosť vzdelávacieho systému. Týchto päť ukazovateľov je započítavaných v určitých pomeroch z: HDP za hodinu práce, počtu patentov EPO a USPTO na obyvateľa, počtu vedeckých publikácií na obyvateľa, e-obchodovania – podiel firiem obchodujúcich cez internet, úspešnosť vzdelávacieho systému. 

2.3	Ukazovatele inovačnej aktivity 

Tieto ukazovatele každoročne publikuje Directorate General for Research Európskej komisie v rámci programu Trend Chart on Innovation in Europe. Sústreďuje sa na hodnotenie high-tech inovácií a sleduje pokrok krajín EÚ smerom k Lisabonským cieľom. Vychádza z 20-tich ukazovateľov, ktoré charakterizujú hlavné hnacie sily inovácií a ich výstupy. Osem z týchto ukazovateľov je ďalej rozdelených na sledovanie výroby a služieb. Všetky indikátory sú zaradené do štyroch skupín:
•	Ľudské zdroje pre inovácie: absolventi prírodovedných a technických odborov, obyvateľstvo s terciárnym vzdelaním, účasť na celoživotnom vzdelávaní, zamestnanosť v high-tech a medium-tech výrobe, zamestnanosť v high-tech službách.
•	Tvorba nových znalostí: prostriedky vynaložené na výskum a vývoj z verejných zdrojov, prostriedky na výskum a vývoj zo súkromných zdrojov, počet high-tech patentových prihlášok EPO, počet high-tech patentových prihlášok USPTO, počet všetkých patentových prihlášok EPO, počet všetkých udelených patentov USPTO.
•	Prenos a aplikácie znalostí: počet malých a stredných výrobných podnikov (ďalej len „MSP“) inovujúcich interne, počet MSP v službách inovujúcich interne, počet výrobných MSP inovujúcich v kooperácii, počet MSP v službách inovujúcich v kooperácii, inovačné náklady vo výrobe, inovačné náklady v službách.
•	Financovanie inovácií, výstupy a trhy: podiel investícií rizikového kapitálu do high-tech odborov, podiel skorých štádií rizikového kapitálu k HDP, tržby za nové výrobky pre trh, tržby za služby nové pre trh, tržby za výrobky nové pre firmu ale nie pre trh, tržby za služby nové pre firmu ale nie pre trh, prístup na internet a jeho využitie (združený ukazovateľ).

Pre hodnotenie inovačnej aktivity sa uvádza niekoľko združených ukazovateľov: sumárny inovačný index, redukovaný inovačný index, inovačný index pre výrobu a pre služby. Pre rozlíšenie, či inovácie závisia skôr na vlastnom výskume a vývoji alebo preberajú inovácie z cudziny sa vypočítava index inovácií závislých na výskume a vývoji a index založený na šírení – preberaní inovácií. 

2.4	Hodnotenie konkurencieschopnosti, ktoré každoročne publikuje World Economic Forum

Toto hodnotenie porovnáva situáciu v 102 krajinách sveta. Používa dva združené ukazovatele: index rastového potenciálu a index obchodnej konkurencieschopnosti.

•	Index rastového potenciálu – hodnotí schopnosť svetových ekonomík dosiahnuť trvalý ekonomický rast. Využíva štatistické údaje  a údaje z každoročného prieskumu pre stanovenie troch dielčích združených ukazovateľov: technologického indexu, indexu verejných investícií a indexu makroekonomického prostredia.
•	Index obchodnej konkurencieschopnosti – hodnotí mikroekonomickú konkurencieschopnosť pomocou dvoch subindexov: sofistikovanosť prevádzky a stratégia firiem a kvalita obchodného prostredia.

2.5	Hodnotenie konkurencieschopnosti, ktoré od roku 1989 každoročne publikuje Institute for Management Development   

Hodnotí okolo 60 krajín celého sveta a vychádza z hodnotenia štyroch najdôležitejších faktorov, ktoré ovplyvňujú konkurencieschopnosť: ekonomickej výkonnosti, efektivity vlády, efektivity firiem a infraštruktúry.

•	Hodnotenie ekonomickej výkonnosti
Vychádza z celkom 83 ukazovateľov charakterizujúcich stav týchto subfaktorov:
•	domáca ekonomika (výška HDP a jeho dynamika, výška investícií, úspor, vládnych výdavkov, inflácia, nezamestnanosť)
•	medzinárodný obchod (stav bežného účtu, obchodná bilancia, export a import tovaru a služieb, tržby z turistiky)
•	medzinárodné investície (zahraničné priame investície, výška priamych investícií do zahraničia)
•	zamestnanosť (celkový počet zamestnaných a ich rozdelenie podľa sektorov, nezamestnanosť)
•	ceny (inflácia spotrebiteľských cien, index životných nákladov, ceny bývania a kancelárskych priestorov)   

•	Hodnotenie efektivity vlády
Vychádza celkom z hodnotenia 77 ukazovateľov charakterizujúcich stav týchto subfaktorov:
•	verejné financie (deficit vládneho rozpočtu, celkový domáci a zahraničný dlh, úroková sadzba, výška vládnych výdavkov)
•	fiškálna politika (daňové zaťaženie, efektívna daň z príjmu, výška príspevku zamestnanca a zamestnávateľa na sociálne poistenie)
•	inštitucionálny rámec (krátkodobá úroková sadzba, credit-rating krajiny, politika centrálnej banky, zákonný rámec, transparentnosť, korupcia)
•	obchodné zákonodarstvo (colné autority, protekcionárstvo, otvorenosť cien, regulácia pracovného trhu a nezamestnanosti)
•	sociálny rámec (právny systém, ochrana vlastníctva a osobnej bezpečnosti, riziko politickej nestability, počet vážnych zločinov, rozdelenie príjmov – 20% domácností s najvyššími a najnižšími príjmami, diskriminácia, zastúpenie žien v parlamente).

•	Hodnotenie efektivity firiem
Vychádza z celkom 69 ukazovateľov charakterizujúcich stav týchto subfaktorov:
•	produktivita (HDP na zamestnanca a jeho rast, pracovná produktivita, produktivita v poľnohospodárstve, službách, priemysle)
•	pracovný trh (cena pracovnej sily, platy profesionálov v službách a vo vedení,  veľkosť celkovej pracovnej sily, zastúpenie cudzincov)
•	financie (aktíva inštitucionálnych investorov a bankového sektora, počet vydaných kreditných kariet, investičné riziko, prítomnosť rizikového kapitálu, bankové a finančné služby, kapitalizácia na burze)
•	manažment (adaptabilita, dôveryhodnosť, spokojnosť zákazníkov)
•	názory a hodnoty (názory na globalizáciu, národná kultúra, názory na nutnosť sociálnych a ekonomických reforiem) 

•	Hodnotenie  infraštruktúry
Hodnotí mieru s akou základné, technické, vedecké a ľudské zdroje uspokojujú potreby obchodu. Vychádza celkom z 94 ukazovateľov charakterizujúcich stav týchto subfaktorov:
•	základná infraštruktúra (povrch, hustota osídlenia, vekové rozdelenie obyvateľstva, cestná a železničná sieť, spotreba energie)
•	technologická infraštruktúra (investície do telekomunikácií, počet pevných telefónnych liniek, počet mobilných telefónov, počet užívateľov internetu, high-tech exporty a importy, financovanie technologického vývoja)
•	vedecká infraštruktúra (celkové výdavky na výskum a vývoj,  výdavky na výskum a vývoj z verejných zdrojov a zo súkromných zdrojov, počet zamestnancov vo výskume a vývoji,  počet vedeckých publikácií, záujem o vedu a techniku medzi mládežou, výučba vedy na školách, počet pridelených patentov, zákonodárstvo ovplyvňujúce výskum a vývoj, ochrana duševného vlastníctva)
•	zdravie a životné prostredie (výdavky na zdravotníctvo, priemerná dľžka života, emisie kysličníka uhoľnatého, zákonodarstvo na ochranu životného prostredia)
•	vzdelanie (verejné výdavky na vzdelávanie, počet žiakov na jedného učiteľa na prvom a druhom stupni, počet obyvateľov s dosiahnutým terciárnym vzdelaním, negramotnosť, systém pre transfer technológií)

2.6	Monitor podnikateľského prostredia

Je program zameraný na popis a analýzu podnikateľského procesu. Koordinujú ho spoločne Babsom College, MA, USA a London Business School, London, UK. Program sa zameriava hlavne na analýzu štyroch otázok:
a)	Do akej miery sa rôzne krajiny líšia v podnikateľskom prostredí?
b)	Aké sú dôsledky týchto rozdielov?
c)	Čo je príčinou týchto rozdielov?
d)	Čo môžu robiť vlády, aby podporili podnikateľskú aktivitu? 

Program používa dva komplexné ukazovatele a to: celkovú podnikateľskú aktivitu a firemnú podnikateľskú aktivitu. Najvýznamnejším zdrojom informácií je prieskum vykonaný v reprezentatívnej vzorke dospelej populácie v krajine. Ide zväčša o telefonický rozhovor, v ktorom je kontaktovaných asi 1000 osôb.
Ďalším zdrojom je osobný pohovor s najmenej 18-timi expertami z oblasti finančníctva, politiky, vládnych programov, vzdelania, transferu technológií.
Tretím zdrojom je desaťstránkový dotazník vyplnený najmenej 32-omi expertami z každej krajiny.
Posledným zdrojom sú medzinárodne prístupné štatistické údaje ukazujúce ekonomický rast, štruktúru obyvateľstva, dosiahnuté vzdelanie, inštitucionálnu a technickú infraštruktúru.