Informácia o priebehu a výsledkoch summitu EÚ - USA
Brusel, 22. február 2005

Dňa 22. februára 2005 sa v Bruseli uskutočnilo stretnutie hláv štátov a vlád členských krajín Európskej únie s prezidentom Spojených štátov amerických.

Hlavným bodom pracovnej cesty prezidenta USA Georgea Busha v európskych inštitúciách bolo stretnutie s Európskou radou. Počas zasadnutia sa konali separátne rokovania predsedov vlád a hláv štátov s americkým prezidentom a ministrov zahraničných vecí s ministerkou zahraničných vecí USA Condoleezzou Riceovou. Prezident Bush po ukončení rokovaní navštívil Európsku komisiu.

Summit sa venoval nasledovným témam: 
•	Blízkovýchodný mierový proces
•	Irak
•	Irán
•	Balkán

Ďalšími bodmi rokovania boli Rusko, Ukrajina, susedská politika, boj proti terorizmu, reforma OSN, rozvoj a Miléniové ciele, životné prostredie (Kjótsky protokol).

	Stretnutie EÚ-25 s prezidentom USA sa nieslo v konštruktívnej a partnerskej nálade, hlavným posolstvom bola snaha o vybudovanie novej transatlantickej jednoty a prekonanie starých rozporov. Prezident Bush označil Európu za najdôležitejšieho partnera pre šírenie demokracie a prosperity vo svete. Americký prezident poďakoval EÚ za pomoc poskytnutú pri irackých voľbách v Afganistane a zdôraznil dôležitosť riešenia izraelsko – palestínskeho mierového procesu. Predstavitelia členských krajín Európskej únie prezentovali v diskusii európske priority a vo všetkých oblastiach bolo cítiť záujem o lepšiu komunikáciu a riešenie problematických bodov. Predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda vystúpil v úvode rokovaní Európskej rady s Georgeom Bushom k mimoriadne citlivej téme Iraku.

Informácia o prejave prezidenta USA Georgea Busha (Brusel,  21. február 2005)

Prezident USA George Bush začal svoje politické turné po Európe zásadným zahranično-politickým prejavom v Bruseli dňa 21. februára 2005. Prejavu v sále Concert Noble sa zúčastnili významní členovia americkej delegácie, belgickej vlády, predstavitelia diplomatického zboru pri EÚ a NATO, ako aj zástupcovia medzinárodných médií.

Belgický premiér Guy Verhofstadt v úvodnom vystúpení poukázal na to, že sa v nedávnom období medzi USA a Európou prejavovali rozdiely, ktoré sú už ale prekonané. Je potrebné sústrediť sa na spoločné ciele, boj proti tyranii, chudobe a spomenul potrebu vyriešenia situácie na Blízkom východe. Guy Verhofstadt predniesol historickú poznámku k situácii v bývalej Juhoslávii. Podľa belgického predsedu vlády bola EÚ príliš rozdelená, aby mohla konať a čakala na zásah USA, ktoré vyriešili zložitú situáciu na Balkáne. Pre EÚ preto z tejto historickej situácie vyplýva poučenie, že EÚ sa musí snažiť o väčšiu jednotu, ktorá by sa mala prejavovať v oblasti SZBP. Silná a jednotná Európa bude podľa Guya Verhofstadta vždy dobrým partnerom USA.
George Bush na úvod svojho vystúpenia uviedol, že USA a EÚ spolu vytvárajú veľmi úzku alianciu a sú veľmi dobrými priateľmi. Ďalej uviedol, že vzťahy s EÚ sú pre USA hlavným pilierom bezpečnosti, pretože oba kontinenty majú stále rastúce obchodné vzťahy, silné historické väzby a žiadne rozpory ich nikdy nerozdelia. Vyslovil sa za budovanie novej transatlantickej jednoty.

Ku Blízkemu a strednému východu prezident Bush uviedol, že USA a Európa majú veľmi silné morálne záväzky, aby celú situáciu vyriešili. Aby Izrael a Palestínsky štát žili vedľa seba v bezpečí, arabské štáty by mali ukončiť podnecovanie nenávisti, podporovanie extrémistických učení aj extrémistov samotných. Palestínčania musia zastaviť korupciu a posilniť demokraciu. Izrael musí rešpektovať záväzky, zmraziť budovanie osád na palestínskom území. Izraelskí predstavitelia si musia uvedomiť, že štát na roztrúsenom území nemôže existovať. USA aj Európa maximálne pomôžu pri budovaní Palestínskeho štátu, mierový proces však potrebuje dôveru. George Bush ocenil myšlienku Tonyho Blaira usporiadať vo Veľkej Británii mierovú konferenciu a vyzval palestínskeho prezidenta Abbása, aby si pripravil konkrétne návrhy. Prezident Bush sa poďakoval Európe za snahu, ktorú preukázala pri riešení blízkovýchodnej problematiky. Režimy, ktoré podľa Georgea Busha terorizujú vlastných občanov, nebudú váhať terorizovať ani za svojimi hranicami. Vlády na Blízkom východe si musia vybrať demokraciu a presadzovať demokratické štandardy. Saudská Arábia a Egypt by mali byť lídrami v tejto oblasti.

George Bush jasne deklaroval, že Sýria musí ukončiť okupáciu Libanonu. Pozitívne sa zmienil o voľbách v Kábule, Ramalláhu a Bagdade. Iracký ľud si svojou účasťou vo voľbách získal rešpekt USA a potvrdil túžbu po mieri a demokracii. Teraz nastal podľa Georgea Busha čas na to, aby sme irackému ľudu pomohli v budovaní demokracie a demokratických inštitúcií.

Irán musí ukončiť podporu terorizmu a nesmie získať jadrové zbrane. Žiadne riešenie tohto problému nie je vylúčené. Momentálne prebieha úvodná fáza diskusií prostredníctvom diplomacie – podľa prezidenta USA môžu byť MAAE (IAEA) a úzka spolupráca Nemecka, Veľkej Británie a Francúzska úspešné. Výsledky závisia len od Iránu. Napriek zložitej situácii na Blízkom a strednom východe je George Bush optimista. Európa je dôkazom toho, ako rýchlo sa demokratické zmeny môžu uskutočniť. Európa zažila dlhé obdobie vojen. 2. svetovú vojnu, povojnové usporiadanie, studenú vojnu, a napriek tomu rýchlu transformáciu nových krajín EÚ a ich vstup do NATO. George Bush verí, že silná Európa a silné USA budú spolupracovať na mieri a prosperite vo svete.

Prezident Bush ocenil aktívne kroky európskych krajín ku Ukrajine, ktorá sa vracia k demokracii a je pripravená na životne dôležité reformy. Zároveň zdôraznil, že Ukrajina musí byť uvítaná euroatlantickým spoločenstvom.

Gruzínsko spomenul George Bush vo svojom prejave len veľmi krátko a zmienil sa o demokratickom procese v krajine.

Ďalšou krajinou, ktorú americký prezident vo svojom prejave spomenul bola Ruská federácia. USA podporuje členstvo Ruskej federácie vo WTO. Pre Rusko však je dôležité, aby rešpektovalo hodnoty demokracie, ktorými sú právny štát, sloboda slova a deľba moci. EÚ by mala s Ruskou federáciou ďalej rozvíjať dialóg aj na tieto témy.
George Bush dôrazne odmietol antisemitizmus, etnicky a nábožensky motivované násilnosti v Holandsku a zdôraznil, že menšiny by sa mali zaradiť do stredného prúdu spoločnosti. Tiež spomenul Miléniové ciele a potrebu ukončenia rokovaní z Dohy. K problematike Kjótskeho protokolu George Bush uviedol, že si obe strany na tento problém vymenili názory. Je dôležité hľadieť do budúcnosti a zaoberať sa riešením environmentálnych problémov. Napokon pripomenul pomoc USA krajinám postihnutým vlnami tsunami.

Posledné slová prejavu venoval prezident USA boju proti terorizmu, pred ktorým demokracie nesmú ustúpiť. Pripomenul, že vojna proti terorizmu, vyvolaná teroristickým útokom na WTC v septembri 2001, stále pokračuje.

Stretnutie Európskej rady s prezidentom USA Georgeom Bushom
(Brusel, 22. február 2005)

Hlavným bodom pracovnej cesty prezidenta USA Georgea Busha v európskych inštitúciách bolo stretnutie s Európskou radou. Na úvod predseda Európskej rady (ER)         Jean-Claude Juncker ocenil, že prvá pracovná cesta Georgea Busha smerovala do Európy. Cení si, že si prezident Bush uvedomuje, že tvoríme spoločnú históriu. Keď USA a Európa držia spolu, ich kroky majú väčšiu silu, význam a legitimitu. USA a Európa majú spoločné ambície, ktoré budú zdieľať aj v budúcnosti, aj keď sa nie vždy zhodnú. Predseda ER zdôraznil význam obchodnej výmeny a veľkého ekonomického prepojenia medzi USA a Európou, ako aj význam boja proti terorizmu a šíreniu zbraní hromadného ničenia. Stretnutie podľa Jean-Claude Junckera dokazuje, že sa Európa rozvíja, inštitúcie fungujú správne a EÚ úspešne zvládla svoje najväčšie rozšírenie. V tejto novej zostave bude podľa neho vzájomná spolupráca medzi USA a EÚ veľmi blízka a prospešná.

Ako reakciu na úvodné slová predsedu ER prezident George Bush uviedol, že si veľmi cení srdečné prijatie. Rozhodnutie uskutočniť svoju prvú zahraničnú návštevu v Bruseli označil za úplne prirodzené. Európa je pre USA najdôležitejším partnerom pre šírenie demokracie a prosperity vo svete. George Bush sa vyjadril, že videl na očiach viacerých partnerov otázku, či sa mu páči EÚ. Je veľmi rád, že EÚ je Bushovým silným partnerom, pretože USA tak silného partnera potrebujú. Európsky projekt je podľa Georgea Busha zaujímavý tým, že prepojil rôzne histórie a tradície, podobne ako USA. Za mimoriadne dôležité považuje objem obchodu medzi USA a Európou, nakoľko milióny pracovných miest v USA závisia na Európe. Spojené štáty a Európa mali síce niekoľko obchodných výziev, to ale považuje pri takom obrovskom objeme za prirodzené. Je potrebné ukončiť rokovania z Dohy a ďalej šíriť slobodu obchodu. Za ďalšiu spoločnú úlohu považuje šírenie slobody na svete. George Bush sa poďakoval EÚ za pomoc poskytnutú pri irackých voľbách a v Afganistane a zdôraznil dôležitosť riešenia izraelsko – palestínskeho mierového procesu. Verí, že mier na Blízkom východe je dosiahnuteľný. Palestínsky prezident Abbás musí podľa neho preukázať odvahu v boji proti terorizmu a A. Šaron odvahu a záväzok v smere budovania Palestínskeho štátu. Americký prezident konštatoval, že si A. Šaron uvedomuje dôležitosť demografického faktora a postupne nadobúda presvedčenie, že dva vedľa seba dobre spolunažívajúce štáty budú pre Izrael oveľa lepšou zárukou bezpečnosti.

Prezident Bush spomenul večeru s francúzskym prezidentom Jacquesom Chiracom. Prezident Chirac povedal Georgovi Bushovi, že Palestínčania potrebujú viditeľnejší progres. George Bush zdôraznil svoj veľmi silný záväzok plne sa zapojiť do tohto procesu.
Posolstvo USA voči Iránu je jasné. Irán nemôže vlastniť jadrové zbrane a podporovať teroristické skupiny. Je nutné pokračovať s konzultáciami ohľadom tohto problému s EÚ trojkou. USA nemajú žiadne vzťahy s Iránom a neuvažujú o ďalších sankciách. Situáciu chcú riešiť mierovým spôsobom a zabrániť tomu, aby Irán komplikoval vývoj situácie v Iraku.

Ku Kjótskemu protokolu sa George Bush vyjadril, že nezabudne na veľmi ťažkú diskusiu, ktorú absolvoval s  lídrami EÚ vo Švédsku. Ubezpečil partnerov, že USA chce svoje bohatstvo a schopnosti využiť na to, aby sa environmentálne požiadavky riešili technologickým pokrokom, aplikovateľným aj pre Čínu a Indiu. George Bush verí, že je technicky možné budovať fabriky bez emisií, vyrábať vodíkové automobily a získavať palivo zo sóje. Potvrdil dôležitosť šírenia bezpečnej jadrovej energie a vyzval Európu na spoluprácu.

K rozvojovej pomoci uviedol, že počas jeho mandátu sa aktivity zvýšili o 60 %.

Na záver úvodnej časti rokovania ER George Bush znovu potvrdil, že sa podarilo staré rozpory medzi Európou a USA prekonať a treba sa zamerať na budúcnosť a pevnú spoluprácu.

Rokovanie ER pokračovalo príspevkami do diskusie zo strany ČK:

Jacques Chirac (Francúzsko): Vysoko ocenil posilňovanie jednoty vo forme EÚ. Zdôraznil posilňovanie mieru, demokracie a slobody v krajinách, kde stáročia vládli diktátori. Jednotlivé európske štáty zdieľajú nielen politické, ľudské, ale aj sociálne a ekonomické hodnoty a pokrok, to im umožnilo zvýšiť počet krajín z pôvodného počtu 6 na dnešných 25 členských krajín. Zdieľanie spoločných hodnôt a perspektíva členstva urýchlila reformy a zatraktívnila EÚ tak, že sa dokonca aj Veľká Británia rozhodla pre členstvo. Podľa Jacquesa Chiraca úspešne napreduje zavádzanie eura, menová únia a finančná solidarita. Vysoko ocenil návštevu Georgea Busha v európskych inštitúciách a vyslovil sa za veľmi silné transatlantické partnerstvo, pretože USA a Európa zdieľajú rovnaké hodnoty a ciele, majú rovnaké ambície na Blízkom východe, v Ázii či v Afrike. EÚ buduje svoje vojenské spôsobilosti, aby mohla preberať stále viac vojenskej zodpovednosti v Macedónsku, Bosne a Hercegovine, v Kongu a inde vo svete. Chirac označil vzájomnú spoluprácu v boji proti terorizmu za výnimočnú. Pripomenul, že aj k otázke Číny je potrebné pristupovať zodpovedne a transparentne. Plne si uvedomujeme pozície Kongresu a eventuálne zrušenie embarga nebude mať vojenské a technologické následky. Pôjde len o politické gesto.
Na záver spomenul Jacques Chirac dôležitosť rozvojovej pomoci a septembrový summit o Miléniových cieľoch. Zdôraznil, že svet je len jeden. EÚ potrebuje USA a USA potrebujú Európu.

Tony Blair (Veľká Británia): Britský predseda vlády sa vo svojom vystúpení zaoberal problematikou mierového procesu na Blízkom východe. Ocenil, že nový záväzok americkej administratívy je veľmi jasný. Hlavným cieľom Londýnskej konferencie by malo byť hľadanie spôsobu, ako využiť pozitívne zmeny na území Izraela a Palestíny na riešenie zložitej situácie v tejto oblasti. Palestínčania si zvolili prezidenta Abbása, ale jeho podpora v uliciach je veľmi slabá, rovnako proti Šaronovi demonštrujú státisíce ľudí. Mierový proces závisí od teroristického útoku, kde jeden atentátnik môže zvrátiť dosiahnutý pokrok. Musíme nájsť poistku proti prerušeniu tohto procesu. Mimoriadne dôležitý je odchod izraelských osadníkov z Gazy.
Londýnska konferencia preskúma možnosti na vybudovanie Palestínskeho štátu a EÚ môže v tejto oblasti zohrať veľmi dôležitú úlohu. Bezpečnosť Izraela musí byť pritom garantovaná. Palestínsky štát musí byť udržateľný, demokratický, transparentný a s dobrou ekonomikou. Budúce mesiace budú preto životne dôležité a Európa urobí maximum preto, aby tomuto procesu pomohla.

Jean-Claude Juncker (Luxembursko): Krátko sa vyjadril k situácii v Libanone. Krajina ide podľa neho od jednej tragédie ku druhej. Za dôležité považuje naplnenie rezolúcie OSN o ukončení sýrskej okupácie.

Mikuláš Dzurinda: Predseda vlády SR vyjadril veľkú radosť z príchodu amerického prezidenta do Bruselu a následne na Slovensko.
Čo sa týka Iraku, majú podľa predsedu vlády SR všetci radosť, že sa v krajine uskutočnili slobodné voľby za veľmi vysokej účasti. Bola to veľká príležitosť pre irackých občanov. Tí urobili prvý úspešný krok, ktorý znamená nádej pre Irak a susedné regióny. Výsledok je pozitívnym znamením pre všetky krajiny EÚ. Mikuláš Dzurinda pripomenul, že EÚ musí Iraku pomáhať, a vyzdvihol schválenie misie, ktorá pomôže budovať demokratické inštitúcie v Iraku. EÚ vyčlenila na tento účel 520 miliónov eúr a čoskoro v Bagdade otvorí svoje zastúpenie. Únia pomôže Iračanom v posilňovaní obchodných kontaktov a bude pracovať na zaradení Iraku do všeobecného systému preferencií. Spoločný postup s USA voči Iraku je ďalším potvrdením spojenectva USA a Európy a potvrdzuje, že spolupráca Európy a USA je dôležitá pre celý svet. Jean-Claude Juncker v tejto súvislosti navrhol, aby USA, EÚ a nová iracká vláda zorganizovali fórum, na ktorom by sa definovalo, akým spôsobom môže najlepšie prúdiť pomoc do Iraku. Takáto spoločná akcia by mala veľký význam.

Gerhard Schröder (Nemecko): Uviedol, že USA aj Trojka EÚ (Francúzsko, Nemecko, Veľká Británia) sa zhodnú na cieli, že Irán nesmie vlastniť jadrové zbrane a nesmú mu vládnuť muláhovia. To sa dá dosiahnuť jedine mierovými prostriedkami. V prípade pozitívnej odozvy na iránskej strane navrhol, aby Irán dostal záruky, že môže jadrovú energetiku využívať na mierové ciele (tento jadrový proces musí ale prebiehať bez obohacovania uránu). Gerhard Schröder navrhol poskytnúť Iránu tzv. necitlivé tovary ako civilné lietadlá, garancie na dodávky ropy. Ak by sa Irán vzdal svojich plánov na výrobu jadrových zbraní, mal by byť integrovaný do medzinárodného spoločenstva. Nie izolovanosť, ale ekonomická spolupráca dokáže meniť charakter krajín. Schröder ocenil, že sa spolupráca Trojky EÚ s USA vyvíja dobre.

José Luis Zapatero (Španielsko): Stretnutie je podľa neho mimoriadne dôležité. Symbolické je podľa neho to, že sa stretnutie konalo v miestnosti, kde pravidelne zasadá Európska rada. Poukázal na to, že krajiny, ktoré sa pred 60 rokmi chceli zničiť, dnes spolupracujú. Zdôraznil veľkú hrdosť nad pokrokom európskej integrácie. Popísal Barcelonský proces, ktorý sa snahou o šírenie prosperity snaží bojovať proti terorizmu a podporovať blízkovýchodný mierový proces. EÚ má obrovský potenciál na šírenie slobody a prosperity. Jediný, kto sa jej môže rovnať sú USA. Posilnená spolupráca medzi EÚ a USA je vynikajúcim prísľubom pre budúcnosť a mala by tvoriť základ transatlantickej agendy.

Marek Belka (Poľsko): Vyjadril sa len krátko za lepšie prepojenia spoločných hodnôt a cieľov. Potvrdil silu a stabilitu EÚ, ktorá má silne vybudované mechanizmy na riešenie prípadných rozporov a nezhôd medzi 25 ČK. Za spoločnú prioritu budúcej politiky Únie voči zahraničiu považuje vzťahy s Ukrajinou a Ruskom.

Tassos Papadopoulos (Cyprus) a Lawrence Gonzi (Malta) potvrdili dôležitosť blízkovýchodného mierového procesu. Lawrence Gonzi sa vyslovil za širšie začlenenie Líbye do pozitívneho procesu.

Wolfgang Schüssel (Rakúsko): K Západnému Balkánu sa vyjadril rakúsky kancelár Wolfgang Schüssel. Uviedol, že pre Balkán sa v Európe začali tri ničivé vojny. Posledný konflikt v tejto oblasti sa podarilo vyriešiť vďaka vodcovstvu USA. EÚ sa snaží zmenšovať napätie v tomto regióne ponukou ekonomického rozvoja a partnerstva. Ekonomický rozvoj označil za sľubný. Krajiny Západného Balkánu akumulovali 23 miliárd eúr priamych investícií. USA má podľa Schüssela veľkú autoritu na Západnom Balkáne. EÚ je pripravená preberať čoraz viac zodpovednosti. Stále však zostáva nevyriešená otázka Kosova, ktoré by malo budovať multietnický a demokratický charakter, s efektívnou ochranou menšín a náboženstiev. Je veľmi dôležité, aby USA zostali do tohto procesu zapojené a musí byť nájdený spôsob, ako zapojiť aj Srbsko a Čiernu Horu. Podľa Schüssela nikto nepochybuje o tom, že tak ako Chorvátsko a Srbsko a Čierna Hora, sa aj ostatné krajiny na Balkáne  v budúcnosti stanú členmi EÚ.

Bertie Ahern (Írsko): Írsky premiér zhodnotil situáciu v Rusku. Ahern povedal, že v Ruskej federácii možno pozorovať zložitý prístup k jej blízkemu zahraničiu. Na adresu OBSE a členských krajín, ktoré kedysi patrili do Sovietskeho zväzu, zaznievajú z Ruskej federácie stále ostrejšie reakcie. V spolupráci s Ruskou federáciou je potrebné vyvinúť väčšiu aktivitu a jasne artikulovať obavy. Stretnutie amerického a ruského prezidenta v Bratislave označil írsky predseda vlády za výbornú príležitosť.

Ferenc Gyurcsány (Maďarsko): Vyjadril sa k Ukrajine. Cieľom je demokratický, stabilný a prosperujúci štát, pričom EÚ a USA musia podporovať významné reformy. EÚ a Ukrajina podpísali 21. februára 2005 Akčný plán. Informoval o pláne vybudovať v Maďarsku centrum pre monitorovanie demokracie, ktoré by zbieralo a hodnotilo skúsenosti z budovania demokracie v strednej Európe. Podľa Gyurcsána by sme nemali Ukrajine hovoriť nie, ak chce vstúpiť do EÚ na základe dosiahnutých výsledkov.

Kostas Karamanlis (Grécko): Stručne komentoval situáciu na Západnom Balkáne. Ministri zahraničných vecí sa zhodli na tom, že situácia v Kosove sa nemôže vrátiť pred rok 1999. Bude potrebné nájsť spôsob, aby sa nedestabilizovalo jeho okolie. Najlepším spôsobom je podľa neho integrácia Západného Balkánu do EÚ. V podobnom duchu sa vyjadril aj Janez Janša (Slovinsko). 

Tarja Halonenová (Fínsko): Zdôraznila potrebu podporiť ruské demokratizačné reformy a dodržiavanie demokratických záväzkov. Apelovala na amerického prezidenta Georgea Busha, aby vyzval Putina na podpísanie dohôd o hraniciach s baltskými štátmi. Túto požiadavku podporila aj Litva.

Jan Peter Balkenende (Holandsko): Vyjadril sa k problematike terorizmu. Informoval o Haagskom programe. Boj proti terorizmu je podľa neho dôležitou súčasťou transatlantickej agendy. Ocenil pokrok vo výmene spravodajských informácií, v boji proti financovaniu terorizmu a proti budovaniu teroristických sietí. Za dôležitú úlohu do budúcnosti označil dosiahnutie kompatibility USA a EÚ pri ochrane hraníc a vydávaní víz. Treba monitorovať radikálne sily v našich spoločnostiach.
 
Göran Persson (Švédsko): Vo svojom príspevku sa zaoberal globálnymi výzvami. Vyslovil sa za úzku spoluprácu USA a EÚ na reforme OSN, aby táto inštitúcia lepšie zodpovedala novým výzvam našej doby. Miléniové ciele sú dôležité. Zdôraznil, že EÚ už dáva na rozvojové programy veľa prostriedkov a plánuje ich zvýšenie. Uviedol, že sa mu nepáči prístup USA ku Kjótskemu protokolu. Ocenil však osobný postoj Georgea Busha k riešeniu environmentálnych problémov. Zdôraznil nutnosť hľadania spôsobu, ako tieto technické výdobytky presadiť na trhu.

Guy Verhofstadt (Belgicko): Navrhol, aby sa na budúcich summitoch rokovalo aj o Afrike. V oblasti rozvojovej pomoci nastala podľa neho inflácia ideí a iniciatív. EÚ, USA, OSN a MMF sa snažia Afrike pomáhať, ale napriek tomu sú výsledky stále nižšie. Stále viac detí zomiera a je stále väčší nedostatok potravín. Treba sa zhodnúť na tom, čo je skutočne pre Afriku potrebné a ako bude prebiehať spolupráca v týchto oblastiach. Túto ideu podporil aj Jacques Chirac a uviedol, že koncentrácia bohatstva vo vyspelých krajinách a rast obyvateľstva v chudobných krajinách hrozí civilizačnou explóziou.

José Manuel Barroso (predseda Európskej komisie): Ocenil silnú podporu USA európskej integrácii a pripomenul, že zakladatelia EÚ, významní politici svojej doby, boli nielen dobrými Európanmi, ale aj atlantistami. EÚ chce spolupracovať s USA na Blízkom východe a v Iraku. Navrhol vytvoriť vysoký panel pre technologické riešenia klimatických zmien.

Josep Borrell (predseda Európskeho parlamentu): Uvítal upevnené partnerstvo medzi USA a Európou  a popísal prácu EP.

Na záver diskusie George Bush zhodnotil vystúpenia partnerov. Ocenil priebeh diskusie a skonštatoval, že je pripravený na veľmi úzku spoluprácu.

Stretnutie ministrov zahraničných vecí členských krajín EÚ 
s ministerkou zahraničných vecí USA Condoleezzou Riceovou 
(Brusel, 22. február 2005)

Ministri si v moderovanej a štruktúrovanej diskusii vymenili názory na osem tém:
-	Blízkovýchodný mierový proces (MEPP)
-	Barcelonský proces, širší Blízky východ
-	Západný Balkán
-	Irán
-	Irak
-	Rusko, Ukrajina, Bielorusko
-	Miléniové ciele, Moterrey
-	Vízová politika

1.	Blízkovýchodný mierový proces 

Diskusiu viedla americká strana, za EÚ vystúpili ministri zahraničných vecí Španielska, Holandska a Nemecka.

	USA definovali dve základné úlohy – podpora budovania demokratických inštitúcií a koordinácia úsilia pri evakuácii okupovaných území. Za ďalšie dôležité oblasti označila ministerka zahraničných vecí C. Riceová pomoc pri obnove ekonomiky a boj s korupciou.
	
Spoločným menovateľom vystúpení EÚ bola potreba spolupráce a komplementarity úsilia, podpora zo strany EÚ s dôrazom na prípravu volieb v Palestíne (Španielsko, Nemecko). Úloha USA v MEPP je kľúčová. Európa oceňuje novú kvalitu prístupu k riešeniu problému a zvýraznenie transatlantickej spolupráce s cieľom realizovať (urýchliť) plnenie „road map“. Bolo by chybou zabúdať na tzv. „škodlivé“ faktory (spoilers), ktoré môžu narušiť celkové úsilie – konkrétne ide o úlohu a miesto hnutia Hizballáh a možný nárast teroristických útokov. Toto hnutie by malo byť zahrnuté medzi teroristické organizácie (Holandsko). Dôležitou úlohou je vytvorenie podmienok pre budovanie národných štruktúr a sústredenie sa na koordináciu evakuácie Izraela z okupovaných území.

	Väčšina vystupujúcich vyzdvihla význam „Londýnskej konferencie“.	

2.	Barcelonský proces, širší Blízky východ

Diskusiu viedla americká strana, za EÚ reagovali Rakúsko, Európska komisia (B. Ferrero-Waldnerová) a Cyprus.

C. Riceová podčiarkla priamu súvislosť medzi mierovým procesom na Blízkom východe a stabilitou v jeho širšom susedstve (regióne). Za povzbudzujúce označila protesty libanonského obyvateľstva proti sýrskej okupácii. Všetky procesy vedúce k zmene podľa C. Riceovej znamenajú, že „si môžeme byť istí len v neistote“ ďalšieho vývoja.

Pred oboma stranami stoja zložité úlohy – podpora vytvárania administratívnych štruktúr, podpora demokracie, zlepšenie situácie v oblasti ľudských práv. Koncentrovanie sa na riešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu nesmie odviesť našu pozornosť od ostatných problémov v oblasti a širšom regióne. Máme na to nástroje – Barcelonský proces a Novú susedskú politiku. Mimoriadnou výzvou je úloha vytvoriť podmienky, aby sa demokracia v krajinách regiónu stala prirodzenou súčasťou a potrebou. Barcelonský proces je dôkazom (aj keď možno zatiaľ len malým), že islamské a pluralistické spoločnosti môžu koexistovať a spolupracovať. Pomocou tohto procesu je možné podporovať vzájomné poznávanie a pochopenie sa (Rakúsko). 

Ferrero-Waldnerová zdôraznila potrebu paralelného prístupu USA a EÚ. EÚ v rámci mediteránskej spolupráce (EUROMED) poskytla regiónu doteraz pomoc vo výške 3 mld. eúr. Za prioritné pokladá komisárka pre vonkajšie vzťahy vytváranie podmienok, ktoré povedú k členstvu všetkých krajín v rámci tejto spolupráce vo WTO. Druhou strategickou prioritou sú vzdelávacie programy, do ktorých EÚ doteraz investovala 200 mil. eúr. Komisárka sa mieni aj v budúcnosti zaoberať podporou vzdelávacích programov – Tempus. 

Minister zahraničných vecí Cypru kritizoval to, že EÚ a USA venovali v minulosti regiónu Stredomoria nedostatočnú pozornosť. Vyzdvihol význam Barcelonského procesu a úlohu nadácie Anny Lindhovej.

3.	Západný Balkán

Diskusiu viedla EÚ (Nemecko, Slovinsko, Maďarsko), komentovala ministerka zahraničných vecí USA.

	Podľa J. Fischera nie je docenený pokrok a zmena, ktorá sa v regióne udiala za posledných šesť rokov. Chorvátsko – dosiahlo významný pokrok, dôležitá je však jeho spolupráca s ICTY; Srbsko a Čierna Hora – dôležité dodržiavať Ohridské dohody, minister upozornil na nebezpečenstvá vzniku medzietnických napätí; Srbsko – má problémy, malo by dostať záruky európskej perspektívy (najmä s ohľadom na predpokladaný vývoj v Kosove a Čiernej Hore); Albánsko – proces zmien a reforiem sa spomalili, napriek tomu (alebo práve preto) by nebolo dobré stratiť krajinu z pozornosti; Bosna a Hercegovina – dosahuje stabilný pokrok, kľúčovým v tejto etape je pokračovanie celkových reforiem s dôrazom na reformy v právnom systéme, v oblasti vnútra a armády.
	
Nestabilita v regióne Západného Balkánu je európskym problémom. Dôležitým pre jeho riešenie je spolupráca s USA. Kosovo – zložitou bude diskusia o finálnom štatúte, dnes je však isté, že bude iný ako teraz a iný ako v roku 1999 (v podstate existuje všeobecný konsenzus, že „status quo ante“ nie je na programe dňa). Srbsko si uvedomuje, že súčasné Kosovo predstavuje politicky a bezpečnostne nezvládnuteľné riziko, je však potrebné nájsť také riešenie, ktoré zníži riziká pre krehkú stabilitu v oblasti (Slovinsko).
	
Spolupráca EÚ a USA v regióne je vzorová, mala by ďalej pokračovať. Balkán potrebuje cítiť záujem a prítomnosť oboch hráčov, potrebuje dostať prísľub konkrétnej (európskej) perspektívy. Kosovo bude vyžadovať konzistentnú politiku a dlhodobú pozornosť a úsilie partnerov, na konci procesu by malo byť riešenie, ktoré eliminuje trpkosť porazených (win-win situation). Základnými úlohami sú: budovanie demokracie, právny štát, ochrana práv národnostných menšín (Maďarsko).
	
USA v reakcii zdôraznili jediný bod – nevyhnutnosť plnej a bezpodmienečnej spolupráce zainteresovaných krajín s ICTY.

4.	Irán

Diskusiu viedla EÚ (Veľká Británia, Francúzsko), USA reagovali.

	J. Straw ocenil pokrok dosiahnutý počas parížskych rokovaní. Je dôležité kontrolovať, ako bude Irán dodržiavať dočasné prerušenie jadrového cyklu.
	
V Iráne existuje vnútorná politická ambícia a potreba výroby jadrovej zbrane. Ak by sa v novembri (15. 11. 2005) nepodarilo dospieť k dohode o zastavení jadrového cyklu, mohol by Irán vyrobiť prvú jadrovú bombu do dvoch rokov (Francúzsko).
	
C. Riceová vyzvala obe strany na jednotný, nekompromisný a koordinovaný postoj. Ako kľúčové elementy politiky definovala:
-	Irán nesmie vlastniť jadrové zbrane;
-	zastavenie akejkoľvek podpory terorizmu;
-	zlepšenie situácie v oblasti ochrany ľudských práv.

USA podporujú rokovania EÚ3 (Veľká Británia, Nemecko, Francúzsko). Irán nesmie „roztrieštiť“ jednotný postoj USA a EÚ. C. Riceová uistila ministrov, že „Irán nie je Irak“ a USA budú hľadať všetky dostupné diplomatické a politické riešenia: „we are dedicated to diplomatic solution“.

5.	Irak

USA moderovali diskusiu, za EÚ vystúpili Taliansko, Dánsko, Estónsko.

	Historickým momentom v Iraku boli voľby. USA ocenili balík opatrení a krokov, ktoré EÚ ponúkla Iraku. Hlavným posolstvom pre krajinu je, že za zmenou stojí najmä iracký ľud. Teroristické skupiny (Zarkáví) a oddiely zástancov starého režimu nie je možné pokladať za bojovníkov za slobodu. Sú to skupiny, ktoré nechcú, aby sa Irak demokratizoval, aby urobil krok vpred. C. Riceová podporila myšlienku organizácie konferencie, na ktorej by sa mali koordinovať ďalšie kroky pomoci Iraku. Formy pomoci musí definovať Irak, mala by byť zameraná na jeho potreby („demand based“).
	
Voľby v Iraku potvrdili, že irackí občania si želajú slobodu, mier. USA a Európe sa podarilo prejsť cez názorový stret pred dvoma rokmi. Dnes sú v podstate všetci spokojní s tým, že sa podarilo odstrániť režim Saddáma Husajna. EÚ by mala:
-	pokračovať v programoch poskytovania ekonomickej pomoci (doteraz 200 mil. eúr);
-	zamerať úsilie na dobudovanie demokratických inštitúcií;
-	plniť politické záväzky z dohody v Sharm-el-Sheikh.
Dôležitou je spolupráca EÚ+USA+OSN (Taliansko).

Minister zahraničných vecí Dánska (vystúpil aj v mene neprítomnej ministerky Estónska) poukázal na dôležitosť vypracovania ústavy a budovaniu právneho systému. Aj v nasledujúcom období bude kľúčovým posilňovanie bezpečnosti. Akákoľvek alternatíva k demokratickému vývoju v Iraku je fiaskom nielen pre túto krajinu, ale pre celý Blízky východ.

6.	Ukrajina, Rusko, Bielorusko

Diskusiu viedla EÚ (k Rusku Belgicko a Lotyšsko; k Ukrajine Poľsko, Slovensko a Švédsko; k Bielorusku Litva).

V Rusku sú dnes viditeľné procesy oslabovania demokracie vo všetkých oblastiach – ľudskoprávnej, mediálnej aj ekonomickej. Je dôležité, aby v oblasti SNŠ naďalej hrala dôležitú úlohu OBSE. V tejto súvislosti je dôležité dosiahnuť dohodu o rozpočte a nájsť vhodného kandidáta na post generálneho tajomníka (Belgicko).

Rusko je pre EÚ kľúčový partner, napriek tomu nie je možné privierať oči nad tým, čo sa deje v oblasti demokracie a ochrany ľudských práv. Dopady regresie v oblasti demokracie sa odrážajú aj v náladách občanov (nárast imigrácie), ale aj v raste agresivity politiky (v Moldavsku a Gruzínsku) (Lotyšsko).

Budovanie demokracie na Ukrajine neskončilo voľbami prezidenta, spoločnosť potrebuje koncentrovanú pomoc USA aj EÚ. Urgentnou potrebou je konkrétne definovanie úloh, ako aj definovanie nástrojov, vrátane zapojenia medzinárodných organizácií (OECD, UNDP). Úsilie by malo byť zamerané na pomoc Ukrajine získať členstvo vo WTO, podporu malých a stredných podnikov a programy orientované na vytváranie štipendií pre perspektívnych odborníkov, vrátane úradníkov (Poľsko).

Minister zahraničných vecí SR konštatoval, že sa nesmie zabúdať ani na riziká a výzvy, ktoré budú testom našej diplomacie a obratnosti a ktoré sú výzvami aj pre nové ukrajinské vedenie:
a.	jednou z hlavných úloh je implementácia zásadných reforiem, z ktorých mnohé sa nemusia stretnúť s priaznivou odozvou občanov. Vznik porevolučnej apatie a únavy z reforiem je rizikom, na ktoré je treba spoločne hľadať odpovede;
b.	Rusko-ukrajinské vzťahy. Treba podporovať budovanie silných a solídnych vzťahov Ukrajiny a jej susedov, v prvom rade Ruska. V rozhovore s ruskou stranou je potrebné zdôrazňovať, že demokratická a stabilná Ukrajina je prínosom pre všetkých, jej destabilizácia vytvára vážne riziká;
c.	národná identita a celistvosť Ukrajiny sa musí pozitívne posilňovať v povedomí občanov. Nesmie vznikať pocit politického, či spoločenského delenia medzi západnou a východnou časťou – preto aj k tejto otázke musíme pristupovať citlivo a vyvážene.

Z krátkodobých úloh, ktorými môžeme napomôcť vývoj na Ukrajine, je podpora v otázkach: 
-	priznania trhového štatútu ukrajinskej ekonomike a jej snahy o čo najskorší vstup do WTO, ako aj príprava vytvorenia zóny voľného obchodu medzi EÚ a Ukrajinou;
-	trvalej pomoci EÚ pri legislatívnych reformách na Ukrajine a rozšírenie palety nástrojov technickej asistencie v rámci finančných programov EÚ.

Ministerka zahraničných vecí Švédska poukázala na prepojenie vývoja na Ukrajine a jej pozitívny príklad na vývoj situácie v Moldavsku, Gruzínsku a Bielorusku. Ukrajina by mohla zohrať dôležitú úlohu pri riešení týchto problémov.

	Bielorusko je posledným „bielym miestom“ demokracie na mape Európy. Lukašenko buduje neďaleko Minska jadrovú elektráreň, toto je potrebné vnímať aj v súvislosti s podobnými ambíciami Severnej Kórey a Iránu. EÚ a USA by mali pokračovať v podpore prodemokratických síl v krajine, nezávislých mimovládnych organizácií a občianskej spoločnosti (Litva).
	
C. Riceová v reakcii na vystúpenia zdôraznila ako prioritu budovanie občianskej spoločnosti vo všetkých zmienených štátoch. V Rusku za posledných 300 rokov neexistovala občianska spoločnosť, ktorá by mala skutočný vplyv. Vždy išlo o otázku elít. Hlavným „odkazom“ z rokovania USA – EÚ by pre tieto krajiny mal byť dôraz na rešpektovanie demokratických hodnôt. USA vnímajú oslabovanie („deterioration“) demokracie v Rusku, napriek tomu C. Riceová zastáva názor, že dnešné Rusko nie je ZSSR a jeho vedenie je pripravené viesť dialóg („is responsive“). 

7.	Miléniové ciele, Monterrey, rozvojová pomoc

USA moderovali segment, za EÚ reagovali Írsko, Fínsko, Portugalsko.

Proces z Monterrey a poskytovanie rozvojovej pomoci všeobecne nesmie byť jednosmernou cestou. Nejde len o zvyšovanie prostriedkov pre dotknuté krajiny, ale najmä o vytvorenie systému, ktorý zaručí efektívne využitie a absorbčnú schopnosť príjemcov pomoci. Jedným z kľúčových je eliminácia a boj s korupciou (významná časť prostriedkov rozvojovej pomoci končí v rukách skorumpovaných politikov). Úsilie by malo byť zamerané na podporu zapojenia týchto krajín do ekonomickej spolupráce (obchod). Je paradoxné, že medzi krajinami, ktoré sú poskytovateľmi rozvojovej pomoci, a jej príjemcami je menej obchodných bariér ako medzi prijímateľskými krajinami navzájom (USA). 

Monterrey je unikátny proces, ktorý potrebuje posilnenie štruktúr. Dôležitou v celom procese zefektívnenia mechanizmov poskytovania rozvojovej pomoci je reforma OSN a prevencia vzniku konfliktov. Osobitnú pozornosť zasluhuje vývoj v Sudáne. Situácia v Darfúre je kritická (Írsko).

USA a EÚ musia postupovať v otázke rozvojovej pomoci spoločne. Rozvojová pomoc je kľúčová pri odstraňovaní chudoby, politického chaosu/diktatúr, nevyriešených konfliktov, pretože toto sú faktory podporujúce zárodky a rozširovanie extrémizmu. (Fínsko).

8.	Opatrenia na zjednodušenie cestovania do USA

Diskusiu viedla EÚ – Česko, Malta.

	Jednou zo základných slobôd EÚ je slobodný pohyb osôb. Členské štáty EÚ by mali mať zo strany USA rovnaké zaobchádzanie. EÚ víta ohlásenú iniciatívu USA a spracovanie cestovnej mapy („road map“) pre nové členské štáty EÚ (Česko, Malta).
	
C. Riceová vníma túto výzvu s pochopením. Pre USA je to citlivá otázka, ktorá nie je priamo v kompetencii prezidenta a jednoznačne súvisí s bezpečnosťou. USA vyzvali aj dotknuté krajiny, aby doma viedli proaktívnu politiku, ktorá zníži percento odmietnutých žiadostí a bude vplývať na občanov, aby turistické víza nezneužívali.

Reakcie niektorých členských krajín na stretnutie EÚ-25 s prezidentom USA (Brusel, 22. február 2005)

Švédsko

V hodnotení stretnutia EÚ-25 s prezidentom USA švédsky predseda vlády Göran Persson uviedol, že význam práve skončeného summitu vidí v tom, že navodil novú atmosféru vo vzťahoch medzi EÚ a USA. Nezblížil však postoje k otvoreným problémom, obe strany sa k nim budú musieť vrátiť v blízkej budúcnosti. Stretnutie podľa Görana Perssona ukázalo, že na oboch stranách existuje vôľa k novému začiatku vo vzájomných vzťahoch. USA a EÚ čoraz viac chápu, že jeden druhého potrebujú.
	
Švédske HOP podrobne komentovali priebeh stretnutia EÚ-25 a USA. Všímajú si pretrvávajúce rozdielne názory na oboch stranách Atlantiku na zrušenie zbrojného embarga voči Číne či k pristúpeniu USA ku Kjótskemu protokolu. Pozitívne vnímajú, že švédsky predseda vlády Göran Persson bol jedným z tucta rečníkov, ktorí boli poverení vystúpiť v mene EÚ. Persson informoval prezidenta USA Busha o krokoch, ktoré EÚ vykonala smerom k napĺňaniu Miléniových cieľov. Zdôraznil tiež, že v súčasnosti existuje historická príležitosť, aby na summite čelných predstaviteľov členských krajín OSN v septembri 2005 bola dosiahnutá dohoda o reforme OSN. Ak sa táto príležitosť premešká, môže podľa Görana Perssona trvať veľmi dlho, kým sa opäť vyskytne.    
	
Göran Persson nezdieľa optimizmus Georgea Busha ohľadom možnosti skorého dosiahnutia mierového riešenia na Blízkom východe. 
	
V reakcii na časť vystúpenia Georgea Busha o klimatických otázkach uviedol Göran Persson, že neverí tomu, že by USA v budúcnosti pristúpili ku Kjótskemu protokolu. Zastáva názor, že žiadna demokraticky zvolená vláda nemôže negovať, že existujú klimatické zmeny na svete, a preto bude potrebné smerom k USA hľadať radšej iný mechanizmus spolupráce.

Nemecko

Spolkový kancelár Gerhard Schröder vyjadril so stretnutím EÚ-25 s prezidentom USA celkovú spokojnosť. Konštatoval, že legenda o „Európe ako protipóle (Gegenmacht) USA“ sa skutočne ukázala len ako legenda. Schröder ocenil pozitívnu atmosféru rokovaní, v rámci ktorých podľa neho USA vyjadrili záujem o silnú Európu a Európa o úzke partnerstvo s USA.

Spolkový kancelár zdôraznil, že v rozhovoroch o atómovom programe Iránu EÚ i USA potvrdili svoju jednotu pokiaľ ide o ciele: zabrániť, aby sa Iránu dostali do rúk atómové zbrane a posilniť demokraciu v krajine. Podľa Schrödera sa všetci zúčastnení zhodli, že tieto ciele sa dajú dosiahnuť výlučne rokovaniami. Pre kancelára bolo zvlášť dôležité vyjadrenie amerického prezidenta, podľa ktorého majú USA záujem na mierovom riešení. Gerhard Schröder vo svojom vystúpení poukázal na to, že Iránu by mohli v tomto smere pomôcť hospodárske ponuky. V súčasnosti ide v rokovaniach s Iránom najmä o to, aby sa predbežne dosiahnutý pokrok premietol i do konečného výsledku.

Gerhard Schröder sa vyjadril i k angažovaniu sa Nemecka v Iraku. Podľa neho už je vo všeobecnosti akceptovaným faktom, že Nemecko do Iraku nevyšle vojakov, ale prispeje k rekonštrukcii krajiny výcvikom bezpečnostných síl a iným know-how. Tento fakt označil Schröder za „úspech spoločných rozhovorov“.

Fínsko

Fínsky predseda vlády Matti Vanhanen označil atmosféru summitu ako veľmi uvoľnenú a priateľskú. Podľa Vanhanena vytvorenie pozitívnej atmosféry na stretnutí možno označiť za veľmi nádejné z hľadiska budúcich vzťahov EÚ a USA. Uviedol, že rozdiely medzi EÚ a USA boli na stretnutí spomenuté, ale predstavitelia na ne nekládli veľký dôraz. Za najpozitívnejší výsledok stretnutia považuje Vanhanen záväzok USA k mierovému procesu na Strednom východe. Prezident Bush opakovane hovoril o záväzku sformovania dvoch štátov, čo by znamenalo, že Palestínci budú mať teritoriálne jednotný štát.

Česká republika

Po stretnutí EÚ a USA prezident ČR Václav Klaus uviedol pre české médiá (ČTK, 22. 2. 2005), že vo vzťahoch medzi Európou a USA je potrebné zdôrazňovať nielen akceptovanie spoločných hodnôt, ale aj skutočnosť, že máme spoločné záujmy. Poznamenal, že prezident Bush ho osobne pozval na návštevu USA, ktorá by sa mala v krátkom čase uskutočniť. Návštevu prezidenta USA v Európe označil za pozitívny signál pre transatlantické vzťahy a zároveň zdôraznil, že tieto vzťahy boli v minulosti „démonizované“ a je preto treba rozbiť tento mýtus.

Írsko

Írske denníky sa pomerne široko zaoberali vystúpením predsedu vlády Írska Bertieho Aherna počas stretnutia EÚ – USA, na ktorom bol jedným z kľúčových rečníkov na tému Rusko. Počas diskusie sa Ahern vyjadril, že EÚ a USA musia Rusku ukázať svoj jasný záujem o ľudské práva a odolať obštrukčnej politike Moskvy v rámci OBSE. Hoci ekonomická spolupráca s Ruskom sa niekoľkonásobne zvýšila, Rusko zaujalo veľmi konfrontačný postoj na politickom poli. Dôkazom toho je aj nespolupráca  Ruska v prípade krajín, ktoré sú spoločnými susedmi EÚ i Ruska, kritika Ruska namierená voči baltským krajinám – novým členským krajinám EÚ, obštrukčná politika Ruska v OBSE (blokovanie obnovy dohody o financovaní, ktorá uplynula na konci roka 2004). Ahern kritizoval prezidenta Putina za jeho obmedzovanie slobody tlače a ignorovanie občianských práv v Rusku. Poukázal na nerešpektovanie demokratických štandardov, základných práv a slobôd (osobitne médií) v Rusku. „Pociťujeme neustále prehlbovanie priepasti medzi nami“. Prezident Bush sľúbil predniesť európske záujmy na stretnutí s Putinom v Bratislave, kde mu pripomenie, že verí, že Rusko je európskou krajinou a európske krajiny zdieľajú tie isté hodnoty ako Amerika. 

Premiér Ahern opísal stretnutie EÚ s americkým prezidentom ako mimoriadne priateľské (v porovnaní so stretnutím EÚ – USA vo švédskom Göteborgu pred 4 rokmi, ktoré dopadlo katastrofálne). Vyjadril presvedčenie, že Američania si uvedomili, že v prípade rôznych medzinárodných otázok môže byť EÚ dobrý priateľ a spojenec, ak s ňou spolupracujú. 

Hodnotenie stretnutia EÚ-25 s prezidentom USA

Stretnutie EÚ-25 s prezidentom USA možno hodnotiť ako úspešné. Prezident Bush počas návštevy prezentoval hlavné myšlienky, ktoré bude s európskymi lídrami prerokovávať počas svojho druhého funkčného obdobia. 

Za najvýznamnejší moment rokovaní možno označiť snahu o zblíženie a budovanie transatlantických vzťahov a tiež preklenutie sporných bodov vyvolaných irackou krízou.

Ako obzvlášť dôležitý možno označiť fakt, že prezident USA ocenil európsky projekt, navštívil inštitúcie EÚ a deklaroval, že EÚ je silným partnerom USA. 

 Slovenskú republiku na stretnutí EÚ-25 a USA zastupoval predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda a minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan. Predseda vlády SR sa počas rokovaní vyjadril k závažnej téme Iraku. Možnosť vystúpiť s prejavom k tejto téme je potvrdením konštruktívneho pôsobenia Slovenskej republiky v rámci EÚ a transatlantických diskusií. Minister zahraničných vecí SR vystúpil v rámci diskusie o Ukrajine. Konštatoval, že sa v novej situácii nesmie zabúdať ani na riziká, a vyzval na implementáciu zásadných reforiem, citlivé riešenie spoločenských problémov, budovanie silných a solídnych vzťahov Ukrajiny a jej susedov, ale aj na pomoc ukrajinskej ekonomike.

V rámci viacerých príspevkov na stretnutí EÚ-25 a USA pozitívne rezonoval summit prezidenta USA a prezidenta Ruskej federácie v Slovenskej republike.