Úvod

	Podľa posledného spresňovania výmery poškodenej plochy a rozsahu kalamity je na území Slovenskej republiky 10 778 ha sústredenej kalamitnej plochy a celkový rozsah kalamity sa odhaduje na 4 915 tis. m3 drevnej hmoty. 

	Množstvo kalamitnej drevnej hmoty sa upresňuje podľa postupu spracovania. Celkový rozsah kalamity je možné stanoviť až po jej úplnom spracovaní. Je možné očakávať nárast množstva kalamitnej drevnej hmoty z dôvodu, že narušené lesné porasty vetrovou kalamitou z 19. novembra 2004 sú prudším vetrom znovu poškodzované. Na rozsiahlych, ešte nespracovaných plochách, je však takýto prírastok kalamitnej drevnej hmoty ťažko postrehnuteľný. 

	Postup spracovania kalamitnej drevnej hmoty, revitalizácia územia, ochrana lesa proti biotickým škodcom a ochrana lesa pred požiarmi na území Vysokých Tatier sa realizuje podľa spracovaných projektov. Na lesných pozemkoch v užívaní Lesov SR, š.p. Banská Bystrica je vypracovaný samostatný „Projekt obnovy plôch po vetrovej kalamite“ a „Stratégia boja proti hmyzím škodcom v lesných porastoch postihnutých vetrovou smršťou zo dňa 19.11.2004“. 

	Neštátni vlastníci lesa zabezpečujú spracovávanie a odbyt v rámci svojich vlastných kapacít. Z hľadiska koordinácie aktivít, viažúcich sa na problematiku ochrany lesa proti biotickým škodcom, ochrany lesa pred požiarmi a revitalizáciu lesa zabezpečuje MP SR poradenskú činnosť týmto subjektom prostredníctvom odborných pracovísk ŠL TANAP, LVÚ Zvolen, Lesoprojektu Zvolen a TU Zvolen.  

1. Riešenie problematiky následkov vetrovej kalamity z 19. novembra 2004 na úrovni vlády SR a NR SR

„Správu o dôsledkoch živelnej pohromy z novembra 2004 na území Slovenskej republiky s dôrazom na územie Vysokých Tatier a priebehu odstraňovania následkov živelnej pohromy a ďalšom postupe vlády SR pri obnove území postihnutých živelnou pohromou“ prerokovala vláda SR dňa 15. decembra 2004 a prijala k nej uznesenie vlády SR č. 1246/2004. Národná rada SR na svojom zasadaní dňa 20. januára 2005 uznesením č. 1448/2005 vzala správu na vedomie a odporučila vláde SR polročne predkladať Národnej rade SR správu o priebehu odstraňovania následkov živelnej pohromy a o postupe prác pri obnove území postihnutých živelnou pohromou.

Vláda SR svojim uznesením č. 35 z 12. januára 2005 k „Návrhu podkladov pre žiadosť o mobilizáciu finančných prostriedkov z Fondu solidarity Európskej únie“ schválila podklady pre žiadosť a uložila ministrovi zahraničných vecí v spolupráci s podpredsedom vlády pre európsku integráciu, ľudské práva a menšiny predložiť žiadosť  Európskej komisii. Celková škoda bola vyčíslená na 8 690 mil. Sk, z toho škody v lesnom hospodárstve (ďalej LH) 5 581 mil. Sk. Z celkovej výšky škôd v LH patrí medzi uznateľné náklady 1 486 mil. Sk. Medzi uznateľné náklady patria všetky náklady, ktoré majú verejnoprospešný charakter a ktoré súvisia s bezprostrednou prípravou lesných pozemkov v národných parkoch na obnovu. K týmto nákladom sú pripočítané aj náklady na ochranu lesa, čo má význam z pohľadu ochrany lesov pred škodlivými činiteľmi, predovšetkým podkôrnym hmyzom. 

Vláda SR uznesením vlády č. 81/2005 z 23. januára 2005 k „Návrhu opatrení na zabezpečenie plnenia uznesení NR SR“ uložila ministrovi pôdohospodárstva predkladať na rokovanie vlády správu o priebehu odstraňovania následkov živelnej pohromy a o postupe prác pri obnove území postihnutých živelnou pohromou polročne, prvýkrát k  30. júnu 2005  a následne do Národnej rady SR.

Vláda SR schválila uznesením č. 108/2005 z 9. februára 2005  „Návrh na úhradu nákladov súvisiacich so záchrannými a zabezpečovacími prácami pri odstraňovaní následkov vetrovej kalamity z 19.11.2004 na území SR. Zároveň uložila podpredsedovi vlády a ministrovi financií uvoľniť finančné prostriedky z rezervy vlády na riešenie vplyvov nových zákonných úprav, na živelné pohromy, ich prevenciu a iné vplyvy v sume 71 822 699 Sk na krytie nákladov na záchranné a zabezpečovacie práce pri odstraňovaní následkov veternej kalamity. Rozdelenie týchto prostriedkov je nasledovné:
- Ministerstvo dopravy a telekomunikácií SR            	21 586 790 Sk
- Ministerstvo pôdohospodárstva SR                          	22 747 000 Sk
- Ministerstvo obrany SR                                             	  4 622 632 Sk
- Ministerstvo vnútra SR                                              	11 105 222 Sk
- Ministerstvo zdravotníctva SR                                   	  2 996 859 Sk
- Ministerstvo životného prostredia SR                           	     650 000 Sk
- Ministerstvo školstva SR                                            	  3 000 000 Sk
- Žilinský samosprávny kraj                                         	  2 400 000 Sk
- Prešovský samosprávny kraj                                     	  2 714 196 Sk

Z prostriedkov určených pre Ministerstvo pôdohospodárstva SR bolo Štátnym lesom TANAP pridelených 20 298 868 Sk, Lesom SR š. p. Banská Bystrica 1 351 405 Sk a neštátnym subjektom 1 096 727 Sk.

Vláda SR na svojom 123. rokovaní dňa 9. marca 2005 prerokovala „ Informáciu o projekte na spracovanie následkov vetrovej kalamity z 19. novembra 2004“ a vzala ju na vedomie. 

2. Koncepčné riešenie odstraňovania následkov vetrovej kalamity na území TANAP

Rozhodnutím ministra pôdohospodárstva zo dňa 30. 11. 2004 bolo pre územie Vysokých Tatier určené vypracovať 3 projekty – „Harmonogram odstraňovania následkov kalamity“, „Projekt revitalizácie územia“ a „Projekt ochrany lesov“. Z dôvodu vysokého požiarneho ohrozenia sa rozhodlo, že zároveň bude vypracovaný aj „Projekt protipožiarnej ochrany územia Vysokých Tatier po vetrovej kalamite“.

Harmonogram odstraňovania následkov   kalamity gestorsky zabezpečovali Štátne lesy (ŠL) TANAP. Do pracovnej skupiny boli zahrnutí pracovníci Technickej univerzity  (TU) Zvolen, Lesníckeho výskumného ústavu (LVÚ)  Zvolene, Štátnej ochrany prírody  (ŠOP)SR, Lesoprojekt Zvolen a mesto Vysoké Tatry. Ako už bolo uvedené v predchádzajúcej kapitole.

Informácia o harmonograme na spracovanie vetrovej kalamity z 19. novembra 2004 bola prerokovaná vládou SR. V materiáli sa informovalo o metodike spracovania projektu, na základe ktorej sa vyšpecifikovalo 97 technologických polí. Hlavnou zásadou je rešpektovanie existujúcich priorít s tým, že každé technologické pole bolo vytvorené z jednotiek priestorového rozdelenia lesa (JPRL), pre ktoré boli definované spoločné priority. V lokalitách, kde pôsobilo viacero priorít, sa jedna z nich navrhla ako základná – najdôležitejšia (základné priority boli – porasty uznané pre zber semena a génové základne, stupeň ochrany prírody, časová naliehavosť, ročné obdobie, potencionálne nebezpečenstvo, vek porastu, drevinové zloženie, sklon svahu). Zásady pre výber technológií na spracovanie kalamitného dreva vychádzajú z rešpektovania priorít s cieľom minimalizácie negatívnych vplyvov kalamity s orientáciou predovšetkým na elimináciu zdravotných a bezpečnostných rizík, environmentálnych a ekonomických aspektov. Zásady pre výber mechanizačných prostriedkov sú jednotlivo špecifikované pre výber prostriedkov v ťažbe dreva, sústreďovaní dreva, vývoze a odvoze dreva a prácach na odvozných miestach. Harmonogram rieši aj problematiku spracovania kalamitnej drevnej hmoty, pričom časť kalamity bude spracovaná vlastnými prostriedkami (v pôsobnosti ŠL TANAP) a jej predaj sa bude realizovať na odvozných miestach a expedičnom sklade a časť kalamity sa bude spracovávať a predávať v ucelených spracovateľských častiach – obchodných celkoch. Pri predaji sa uplatňuje forma obchodnej verejnej súťaže na predaj drevnej hmoty formou podania záväzných návrhov.  

 Súčasťou projektu je aj personálne zabezpečenie ŠL TANAP, činnosť orgánov štátnej správy lesného hospodárstva a poľovníctva a štátnej správy na úseku pozemkových úprav a ochrany poľnohospodárskej pôdy.

Projekt revitalizácie územia Vysokých Tatier bol vypracovaný v pôsobnosti Lesníckeho výskumného ústavu vo Zvolene sa skladá z dvoch častí:
a)	Rámcový projekt.
Obsahuje cieľ projektu revitalizácie; základné princípy na dosiahnutie cieľa; kritéria pre diferenciáciu revitalizačných postupov a štruktúru základného – rámcového projektu. Jednotlivé časti sú logicky zostavené a majú vecnú nadväznosť (priestorové rozčlenenie územia – základné rámce drevinového zloženia – vecný a časový postup revitalizácie – analýza stavu semenných zdrojov a zásob semena a sadeníc lesných drevín, atď.). Rámcový projekt je vzhľadom na kontinuálne získavanie základných poznatkov o kalamitnom území (meniaci sa hydropedologický režim v organominerálnych vrstvách pôdy a z toho vyplývajúce zmeny stanovištných podmienok, zmeny rastlinných spoločenstiev a vhodnosť používaných drevín) otvorený a predpokladá sa  jeho ukončenie po komplexnom zhodnotení stavu poškodených ekosystémov v nadväznosti na ukončenie prác súvisiacich s odstraňovaním kalamitnej drevnej hmoty.

b)	Čiastkové revitalizačné projekty  
Čiastkové revitalizačné projekty sa vypracovávajú na úrovni základných jednotiek priestorového rozdelenia lesa (JPRL) postupne v nadväznosti na uvoľňovanie kalamitných plôch.
Projekt predstavuje v konečnom dôsledku návrh na obnovu konkrétneho lesného porastu s nasledovnými ukazovateľmi:
a)	plošný výskyt a kvantifikáciu použiteľného prirodzeného zmladenia,
b)	umiestnenie, počet sadeníc jednotlivých druhov drevín podľa vhodnosti ekologických podmienok a plochu, ktorá bude sadenicami vysadená (spon a rozostup),
c)	odporúčanú technológiu (krytokorenné, voľnokorenné sadenice),
d)	neobnovnú (nezalesnenú) plochu,
e)	postup ďalších krokov revitalizácie (doplňovanie, starostlivosť o nárasty, plecie ruby a prerezávky - podľa charakteru predpokladaného vývoja konkrétneho lesného porastu.

Je reálny predpoklad, že pri takto podrobne vypracovaných čiastkových revitalizačných projektoch a ich realizácii sa dosiahne ekologická a statická stabilita, druhová a veková diverzita lesných porastov  schopných plniť požadované funkcie lesa.
  
Projekt ochrany lesa

Cieľom tohto realizačného projektu je definovanie opatrení, ktoré znížia riziko premnoženia podkôrneho hmyzu v porastoch rozvrátených kalamitou, ako aj v okolitých porastoch, na minimum a to pri rešpektovaní ustanovení zákona NR SR č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny, resp. rozhodnutí vydaných orgánmi štátnej správy životného prostredia. Navrhované opatrenia sú rozdelené podľa stupňov ochrany prírody, od 5. stupňa, kde sa poškodená plocha ponecháva bez zásahu až po 3. stupeň ochrany prírody, kde sú ochranné opatrenia najintenzívnejšie. Gestorom tohto projektu je LVÚ Zvolen, ktorý ho vypracoval v spolupráci s TU vo Zvolene, ŠL TANAP, ŠOP SR, Ústavom ekológie lesa SAV (ÚEL SAV). Projekt navrhuje opatrenia pre rok 2005 a rámcovo vymedzuje postupy do konca roka 2006.

Základným opatrením pre minimalizovanie negatívneho pôsobenia podkôrneho hmyzu je rýchlosť spracovanie kalamitnej hmoty. Pre rozvoj podkôrneho hmyzu bude atraktívna kalamitná drevná hmota počas celého roka 2005 a časť nespracovaných vývratov aj v roku 2006. Jarné rojenie bude smerovať prevažne na kalamitné drevo, ktoré sa bude spracovávať, ale letné rojenie, s ohľadom na to, že v lete sa bude znižovať atraktivita zlomov,  bude atakovať aj  porastové steny stojacich porastov, preto je možné považovať už letné rojenie za rizikové. Problémové budú lokality, v ktorých bol už v roku 2004 zaznamenaný zvýšený výskyt podkôrneho hmyzu a kde nebolo možné z dôvodu nesúhlasu príslušných orgánov štátnej správy životného prostredia odstrániť podkôrnikmi napadnutú drevnú hmotu. Existuje riziko, že v prípade vhodného počasia dôjde k intenzívnemu náletu podkôrnika predovšetkým z oblastí, kde nebol daný súhlas na odstránenie kalamitnej drevnej hmoty do okolitých porastov, kde nebude možné ani pri použití všetkých dostupných opatrení zastaviť rozšírenie gradácie škodcu.

Na ostatných plochách sa stratégia zakladá na vnadení kmeňmi a ochrane porastových stien. Nevyhnutná bude včasná a dôkladná asanácia napadnutej hmoty. S leteckou aplikáciou chemických prípravkov sa v roku 2005 neuvažuje.

V letnom rojení sa hlavné aktivity budú zameriavať na nasadenie feromónových lapačov, ich evidenciu a kontrolu, predovšetkým na ochranu porastových stien. Dôraz sa bude klásť na spracovanie zvyškov po ťažbe, okrem lokalít, kde orgán štátnej správy životného prostredia rozhodol o ich ponechaní na ploche. 

S ohľadom na očakávaný dynamický vývoj gradácie škodcov bude v priebehu mesiaca júl vypracovaná aktualizácia projektu, ktorá bude zohľadňovať aktuálnu situáciu v stave spracovania kalamity, vývoj populácie podkôrneho hmyzu a navrhovať riešenie v prípade vzniku nových, v tejto etape nepredpokladateľných skutočností.

Podrobný plán opatrení proti podkôrnemu hmyzu a manažmentu zveri je spracovaný podľa jednotlivých ochranných obvodov ŠL TANAP.

Projekt protipožiarnej ochrany 

Lesný požiar je mimoriadne škodlivý činiteľ, ktorý poškodzuje všetky zložky lesných biocenóz a to tak biotop, ako aj rastlinnú a živočíšnu zložku. Požiar na kalamitnej ploche, na ktorej sa nachádza ešte nespracovaná drevná hmota, zápalnosť ktorej sa s procesom uschýnania rádovo zvyšuje, je mimoriadne nebezpečným nielen pre les, ale aj pre obyvateľstvo a návštevníkov. 

Projekt protipožiarnej ochrany vychádza zo skutočnosti, že kalamitná drevná hmota, ktorá zostáva nespracovaná na lesných pozemkoch, predstavuje veľmi vysoké riziko lesných požiarov s ich sprievodnými negatívnymi dopadmi na všetky zložky životného prostredia a zároveň predstavuje vysoké riziko ohrozenia životov, zdravia a majetku obyvateľov a návštevníkov Vysokých Tatier. Projekt hodnotí súčasný stav, identifikuje riziká  vzniku požiaru, navrhuje podrobný plán preventívnych opatrení a odporúča represívne opatrenia podľa existujúceho rizika. Zároveň harmonizuje navrhnuté opatrenia s projektmi  zaoberajúcimi sa odstraňovaním následkov vetrovej kalamity.

Analýza rizík vzniku požiaru rešpektuje prírodné a klimatické faktory, stav a množstvo kalamitnej hmoty a pôdneho krytu v závislosti od vlhkosti a zápalnosti, antropogénne faktory vrátane úmyselného zapálenia, použité technologické postupy a stroje, posúdenie rizikových faktorov vyplývajúcich z umiestnenia plynových rozvodov na území postihnutom kalamitou. Následnými rizikovými faktormi sú ohrozenosť intravilánu mesta Vysoké Tatry a priľahlých obcí vzhľadom na ich bezprostredné zakomponovanie do prírodného prostredia, veľké množstvo vysokohorľavého materiálu, veľkosť plochy potencionálneho požiariska, sťažený prístup až nedostupnosť terénu, poddimenzované množstvo a kvalita hasičskej techniky vzhľadom k vzniknutému stavu, nedostatok vhodných vodných zdrojov pre hasenie, vplyv globálnych a lokálnych klimatických zmien.

Plán preventívnych opatrení vychádza z platných právnych predpisov na úseku ochrany pred požiarmi a požiarnej prevencii, lesného hospodárstva a ochrany prírody a krajiny. Obsahuje súpis povinností členov ochrannej služby a pracovníkov vykonávajúcich spracovanie kalamity a odstraňovanie jej následkov, organizačné pokyny v prípade zistenia vzniku požiaru do príchodu hasičských jednotiek, špecifikuje množstvo a rozmiestnenie ručného požiarneho náradia, návrh opatrení na sledovanie stupňa požiarneho nebezpečenstva, návrh priestorového rozčlenenia kalamitnej plochy priesekmi, návrh náhradných vodných zdrojov. Ďalej sa navrhuje pravidelný pozemný a letecký monitoring v čase zvýšeného rizika vzniku lesných požiarov a pravidelný monitoring počasia a vlhkosti dreva.

V rámci represívnych opatrení sa v spolupráci s Okresným riaditeľstvom Hasičského a záchranného zboru (HaZZ) v Poprade prehodnocuje množstvo, spôsob nasadenia síl a prostriedkov protipožiarnych zložiek na konkrétnu lokalitu postihnutú kalamitou, navrhuje doplnenie spádových jednotiek HaZZ špeciálnou technikou pre hasenie lesných požiarov, mapujú plynové rozvody a vodné zdroje vrátane hydrantov, prehodnocujú možnosti využitia leteckej techniky pri hasení prípadných ohnísk požiaru. Pre skvalitnenie práce krízového štábu sa odporúča informačný systém zameraný na optimalizáciu využitia síl a prostriedkov pri likvidácii lesných požiarov s využitím softvéru na modelovanie ich šírenia.

Plán preventívnych opatrení je spracovaný pre každý ochranný obvod ŠL TANAP.

3.   Priebeh prác pri odstraňovaní následkov živelnej pohromy a postup prác pri obnove   území 

Kalamitou z 19. 11. 2004 bolo postihnutých 140 neštátnych subjektov, ktoré nahlásili 1 160 tis. m3 kalamitnej hmoty. Najviac boli postihnuté subjekty v rámci pôsobnosti Krajského lesného úradu Prešov, kde je evidovaných 633 tis. m3, z toho  v pôsobnosti Obvodného lesného úradu Poprad 529 tis. m3. V rámci tohto územia sa kalamita najnegatívnejšie prejavila v Pasienkovom spoločenstve Gerlachov (105 tis. m3), Mestskom podniku Spišská Belá (96 tis. m3) a Pasienkovom spoločenstve Štrba (90 tis.m3) V organizáciách štátnych lesov sa eviduje rozsah kalamity v množstve 3 755 tis. m3, z toho v ŠL TANAP 2 026 tis. m3 a Lesoch SR š. p. Banská Bystrica (LSR) 1 729 tis. m3. Rozsah kalamity sa priebežne spresňuje. V súčasnosti sa celkom eviduje 4 915 tis. m3 kalamitnej hmoty.
 Podľa postupného spresňovania hraníc postihnutého územia vo Vysokých Tatrách, vykonaného Lesoprojektom Zvolen v mesiaci apríl, je plocha sústredenej kalamity 8 194 ha, z toho v správe ŠL TANAP 6 600 ha a v neštátnych lesoch 1 594 ha. Plocha roztrúsenej kalamity bude upresnená po terestrickom snímkovaní územia, ktoré sa predpokladá v mesiaci august. Predpokladaný objem sústredenej kalamity je 2 240 tis.m3, z toho v štátnych lesoch 1 802 tis. m3 a v neštátnych lesoch 438 tis. m3. Z celkového upresneného množstva sústredenej a roztrúsenej kalamity v objeme 2 659 tis.m3 je sústredenej kalamity 84,2 %, v štátnych lesoch z množstva 2 026 tis. m3 je to 88,9 % a v neštátnych lesoch z množstva 633 tis. m3 69.2 % 
ŠL TANAP po vetrovej víchrici začali okamžite s odstraňovaním zlomených a vyvrátených stromov v intravilánoch obcí, z cestných komunikácií, produktovodov, turistických chodníkov, zdrojov vody,  vodných tokov a podobne. Do konca roku 2004 pri týchto činnostiach  bolo spracovaných 70 tis. m3 drevnej hmoty. Postup spracovania v roku 2005 bol spomalený z dôvodu vysokej vrstvy snehu v mesiacoch február a marec.

 Do konca mája bolo v ŠL TANAP spracovaných 518 tis. m3, čo predstavuje 25.5 % z celkového množstva a zostáva 1 509  tis. m3 nespracovanej hmoty. Spracovaním kalamity sa uvolnila plocha 1 200 ha. Za uvedené obdobie bolo predaných celkom 471 tis.m3, čo je z celkového množstva spracovanej kalamity 91.1 %. Na základe uvedeného možno konštatovať, že sa nehromadia zásoby dreva na skladoch a odvozných miestach, ktoré by obmedzovali prácu mechanizačných prostriedkov. V treťom stupni ochrany prírody, kde je 1 417 tis. m3 kalamitného dreva, bolo spracovaných 431 tis. m3, čo je 30.4 % a v piatom stupni ochrany prírody, kde leží 568 tis. m3, bolo spracovaných 58 tis. m3, t. j. 10.3 %. 

 Neštátne subjekty na území Vysokých Tatier spracovali 219 tis. m3, čo je z celkového množstva  38.8 %. Uvoľnených bolo 702 ha kalamitnej plochy. V treťom stupni ochrany prírody bolo  396 tis. m3, z ktorého je spracovaných 166 tis. m3  (41.9 %) a v piatom stupni zo 114 tis. m3  je spracovaných 11 tis. m3 ( 9.6 % ). Zo spracovanej kalamitnej hmoty je 85.9  % dreva predaného. 

V ŠL TANAP sa spracovanie drevnej hmoty realizuje dvoma spôsobmi a to predajom dreva v  obchodnom celku, kde si víťaz verejnej obchodnej súťaže realizuje spracovanie aj predaj dreva, alebo práce  vykonávajú dodávateľské firmy a živnostníci a predaj dreva na odvoznom mieste (OM) a expedičnom sklade (ES) realizujú ŠL TANAP. V rámci obchodnej verejnej súťaže boli realizované tri kolá  na 27 obchodných polí. Do súťaže sa prihlásilo 454 záujemcov. Pri posudzovaní ponúk sa podľa zverejnených kritérií vyhodnotili predložené podklady a z uchádzačov spĺňajúcich podmienky sa vybral ekonomicky najvhodnejší. Celkove sa v rámci obchodných celkov realizoval predaj 863 tis. m3 kalamitného dreva. ŠL TANAP budú realizovať 610 tis. m3 kalamity vo vlastnej réžii. Zostávajúcich 562 tis. m3 tvorí hmota, ktorá je buď poškodená a nie je ju možné spracovať, alebo zostáva nespracovaná z dôvodu rozhodnutia Krajského úradu životného prostredia v Prešove o ponechaní v poraste, alebo o žiadosti ŠL TANAP na jej spracovanie príslušný orgán štátnej správy životného prostredia doposiaľ nerozhodol.

Na ostatnom území SR sa najväčšie poškodenie lesných porastov vyskytlo v oblasti Nízkych Tatier a Oravy. Podľa spresnenia sústredenej kalamitnej plochy v týchto oblastiach je jej výmera 2 584 ha, z toho v lesoch v správe Lesov SR š.p. 2 241 ha a v neštátnych lesoch 343 ha. Na tejto ploche je predpokladaný objem kalamity 912 tis. m3, z toho v lesoch v správe Lesov SR š.p.  787 tis. m3 a v neštátnom sektore 125 tis. m3. V rámci Lesov SR š.p.  najväčší rozsah kalamity je na Odštepnom závode (OZ) Beňuš – 755 tis. m3, OZ Čierna Balog – 217 tis. m3 a OZ Námestovo – 192 tis. m3. Z neštátnych subjektov v tomto regióne boli najviac postihnuté Lesy mesta Brezna – 207 tis. m3.

              Do konca mesiaca mája bolo v rámci Lesov SR š.p. spracovaných 1 006 tis. m3, čo je 58 % z celkového množstva (1 728 tis. m3) a následne bolo uvolnených 691 ha plochy. Za uvedené obdobie bolo predaných 866 tis. m3 dreva, čo predstavuje 86.1 % z vykonanej ťažby. Je možné konštatovať, že dodávky dreva sú zatiaľ bezproblémové. V treťom stupni ochrany prírody je 379 tis. m3  kalamitného dreva, spracované bolo 173 tis.m3 (45 % ) a v piatom stupni ochrany je 13 tis. m3, z čoho bolo spracované 0,4 tis. m3 (3 %). Lesy SR š.p.  zabezpečujú spracovávanie kalamity prevažne dodávateľským spôsobom. V mesiaci február vyhlásili obchodnú súťaž na predaj dreva pri pni na 7 pracovných blokoch s objemom 95 tis. m3 kalamitného dreva. Predané boli 4 pracovné bloky s objemom 43 tis. m3.

Celkový prehľad o stave spracovania kalamity a jej odbyte do konca apríla, v členení podľa štátnych organizácií a neštátnych subjektov podľa pôsobnosti jednotlivých krajských lesných úradov uvádza tab. č.1: 

Správca, vlastník	Kalamita z 19.11.2004 m3	Spracované do 31.5.2005 m3	%	Zostáva spracovať m3	 %	Odbyt m3	% odbytu zo spracovanej kalamity	
ŠL TANAP	2 026 250	517 528	25.5	1 508 722	74.5	471 285	91.1	
LSR š. p. Banská Bystrica	1 728 332	1 005 848	58.2	722 684	41.8	965 721	86.1	
ŠL spolu	3 754 782	1 523 376	40.6	2 231 406	59.4	1 337 006	87.8	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Žilina	141 840	65 071	45.9	76 769	54.1	42 200	64.9	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Prešov	633 031	261 829	41.4	371 202	58.6	231 555	88.4	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Košice	102 673	76 901	74.9	25 772	25.1	67 643	87.8	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Banská Bystrica	282 613	76 885	27.2	205 728	72.8	73 711	95.9	
Neštátne subjekty spolu	1 160 157	480 686	41.4	    679 471	58.6	415 109	86.6	
SR spolu	4 914 939	2 004 062	40.8	2 910 877	59.2	1 752 115	87,4	
PREHĽAD O SPRACOVANÍ KALAMITY K 31. 05. 2005 
	Tabuľka č.1

Vysvetlivky:
ŠL TANAP 	- Štátne lesy TANAP
LSR š.p. Banská Bystrica	- Lesy SR š. p. Banská Bystrica
ŠL- štátne lesy
KLÚ	- krajský lesný úrad

Z celkového rozsahu kalamity 4 915 tis. m3 je spracovaných 2 004 tis. m3 (40.8 %) a predaných bolo 1 752 tis. m3, čo je 87.4 % z vyťaženej hmoty, na spracovanie zostáva 2 911 tis. m3 dreva. V lesných porastoch, na ktoré sa vzťahuje 3. stupeň ochrany prírody, z celkového množstva kalamity 2 275 tis. m3 bolo spracovaných 779 tis. m3 (34.2 %) a zostáva spracovať 1 496 tis. m 3. (tab. č.2)

Tabuľka č.2
	III. stupeň ochrany prírody	
Správca, užívateľ	Kalamita spolu (m3)	Spracované k 31.5.2005  (m3)	%	Zostáva spracovať (m3)	%	
ŠL TANAP	1 417 449	431 014	30.4	986 435	69.6	
LSR š.p. Banská Bystrica	379 289	172 503	45.5	206 786	54.5	
ŠL spolu	1 796 738	603 517	33.6	1 193 221	66.4	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Žilina	26 491	11 414	43.1	15 077	56.9	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Prešov	374 813	156 633	41.8	218 180	58.2	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Košice	5 160	2 593	50.3	2 675	49.7	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Banská Bystrica	72 064	5 164	7.2	66 900	92.8	
Neštátny sektor spolu	478 528	175 804	36.7	302 724	63.3	
SR spolu	2 275 266	779 321	       34.3	1 495 945	65.7	

Vysvetlivky:
ŠL TANAP 	- Štátne lesy TANAP
LSR š.p. Banská Bystrica	- Lesy SR š. p. Banská Bystrica
ŠL- štátne lesy
KLÚ	- krajský lesný úrad

Z kalamity 695 tis. m3, ktorá vznikla v 5. stupni ochrany prírody, bolo spracovaných 70 tis. m3 (10.1%) (tab.č.3)

Tabuľka č.3
	V. stupeň ochrany prírody	
Správca, užívateľ	Kalamita spolu (m3)	Spracované k 31.5.2005  (m3)	%	Zostáva spracovať (m3)	%	
ŠL TANAP	567 654	58 441	10.3	509 213	89.7	
LSR š.p. Banská Bystrica	10 397	396	3,0	13 001	97,0	
ŠL spolu	581 051	58 837	10.1	     522 214	89.9	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Žilina	510	-	-	510	100,0	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Prešov	113 355	10 876	9.6	102 479	90.4	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Košice	283			283	100	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Banská Bystrica	230	170	73,9	60	26,1	
Neštátny sektor spolu	114 378	11 046	9.7	103 332	90.3	
SR spolu	695 429	69 883	10.0	625 546	90.0	
Vysvetlivky:
ŠL TANAP 	- Štátne lesy TANAP
LSR š.p. Banská Bystrica	- Lesy SR š. p. Banská Bystrica
ŠL- štátne lesy
KLÚ	- krajský lesný úrad

Postup spracovania kalamity s ohľadom na nepriaznivé snehové podmienky v mesiacoch február a marec je  vcelku uspokojivý. Na trhu práce je zatiaľ dostatok záujemcov, či už firiem, alebo živnostníkov, ktorí majú záujem pracovať pri spracovaní kalamity. Pozitívne možno hodnotiť odbyt drevnej hmoty. Pri odstraňovaní kalamity vznikajú následné škody najmä na lesných cestách, skladoch a miestnych (obecných) komunikáciách. Ktoré neboli dimenzované na takéto zaťaženie. V súčasnosti sa odhadujú škody na lesných cestách v objeme cca 39 mil. Sk. Ďalšie škody vznikajú nadmerným zaťažením zvážnic (25 mil. Sk). Potreba čistenia drobných vodných tokov od spadnutých pňov s koreňmi a zvyškov po ťažbe si zatiaľ vyžiadala náklady 11 mil. Sk.  

Vo vzťahu k právnym predpisom na úseku ochrany prírody a krajiny Lesy SR š.p. Banská Bystrica konštatujú, že väčšina žiadostí, ktorých predmetom sú najmä súhlasy na výstavbu, úpravu dočasných a trvalých lesných ciest a zvážnic, súhlasy na zasahovanie do biotopov podľa § 12 písm. g) zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny sú stále v štádiu prebiehajúcich správnych konaní príslušných orgánov štátnej správy. Ide o časovo a odborne náročný administratívno – právny proces, do ktorého vstupujú z titulu svojich oprávnení organizačné jednotky Štátnej ochrany prírody SR, ako aj mimovládne organizácie. Ich snahou je ponechať čo najväčšie množstvo drevnej hmoty pri pni a to aj v treťom stupni ochrany prírody, v niektorých porastoch až v 100 % rozsahu. Tento problém sa týka najmä Národného parku Nízke Tatry. Rýchlosť spracovania kalamity je pritom hlavný faktor ovplyvňujúci následné premnoženie podkôrneho hmyzu. Opatrenia na zvládnutie kalamitného premnoženia týchto škodcov bude časovo aj ekonomicky veľmi náročné.

V ŠL TANAP je problematika vydávania súhlasov na spracovanie kalamitnej hmoty ešte zložitejšia. Podľa doterajších skúseností je možné identifikovať nasledovné okruhy problémov v rozhodovaní príslušného orgánu štátnej správy životného prostredia:
-	retroaktivita rozhodnutí orgánov štátnej správy životného prostredia – využívanie nových právnych stavov v konaniach začatých pred ich platnosťou (§104 ods.2 zákona 543/2002 Z .z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov),
-	pri rozhodovaní orgánov štátnej správy životného prostredia sú využívané podklady, ktoré nie sú právnymi normami – predpoklad odbornej organizácie o budúcom odsúhlasení podkladov pre rozhodnutia, podľa ktorých vydáva Správa TANAP-u svoje odborné stanoviská,
-	netransparentnosť podkladov  nutných na žiadosť– zoznamy a lokalizácia (napr. podľa JPRL) biotopov európskeho a národného významu nie sú verejne prístupné a presne špecifikované, 
-	nedodržiavanie výnosu MŽP SR č. 3/2004-5.1 zo dňa 14.7.2004 ŠOP SR, ktorá upravuje stupne ochrany prírody na územiach európskeho významu, bez ohľadu na skutočný právny stav podľa parciel v JPRL – odvolávanie sa na budúcu úpravu výnosu MŽP SR (uplatňovanie princípu de lege ferenda),
-	opätovné predlžovanie termínov na rozhodnutie – žiadosť podaná 30.11.2004 a k 23.5.2005 nie je rozhodnuté o všetkých JPRL – prieťahy v konaní účastníkmi konania,
-	zmätočné podklady k rozhodnutiam zo strany odbornej organizácie – riešenie odborného stanoviska až na centre ochrany prírody SR z dôvodu zmeny názoru odbornej organizácie v priebehu ústneho prerokovania,
-	nerovnosť účastníkov konania – rozdielne rozhodnutia pre neštátnych a štátnych vlastníkov v rovnakej NPR a v rovnakých biotopoch - PS Urbár Važec, PS Urbár Východná,
-	špecifikácia našej žiadosti  odbornou organizáciou a nie so žiadateľom,
-	žiadosť o spresnenie množstva drevnej hmoty – následná dohoda o neriešení výnimky podľa objemu drevnej hmoty, ale množstvo biomasy v porastoch,
-	nezákonné uplatňovanie „predbežnej otázky“ v správnom konaní,
-	nerozhodovanie orgánov štátnej správy o celom rozsahu JPRL zo žiadosti,
-	pozastavenie konania na JPRL, v ktorých prebieha konanie Slovenskej inšpekcie životného prostredia, ktoré nebolo nutné ani zákonom určené,
-	rozhodnutia KÚŽP a posudky Správy Tanap-u podľa navrhovanej, ale zatiaľ neschválenej zonácie a nie podľa stupňov ochrany určenej Výnosom MŽP 3/2004-5.1 z 14.7.2004 národný zoznam území európskeho významu, ktorý je platný.

Plochy so zalesňovacou povinnosťou, ktoré vznikli v dôsledku veternej smršte z 19. 11. 2004, sa k 30. 5. 2005 podľa subjektov obnovovali v nasledovnom rozsahu:

ŠL TANAP - ako subjekt s najväčším plošným rozsahom kalamity vykázal obnovu lesných porastov k termínu hodnotenia na ploche 121 ha. Z toho 32 ha prirodzenej obnovy, čo predstavuje podiel 26 %. Uvedený podiel prirodzenej obnovy je veľmi pozitívny, nie je však reprezentatívny pre rozsiahle výmery ostatných kalamitných plôch. Umelá obnova na ploche 89 ha bola vykonaná podľa projektov revitalizácie vypracovaných na konkrétne JPRL, s uvedením druhu dreviny, počtu sadeníc a ich rozmiestnenia na zalesňovanej ploche. Zalesňovanie bolo vykonané voľnokorennými sadenicami dodávateľským spôsobom.

Lesy SR š. p. vykázal obnovu lesných porastov k termínu hodnotenia na ploche 274 ha, z toho 30 ha prirodzenej obnovy, čo predstavuje podiel 11 %. Zalesňovanie bolo vykonané voľnokorennými sadbovým materiálom. Pripravené krytokorenné sadenice budú používané na zalesňovanie v priebehu vegetačného obdobia.

Neštátne subjekty vykázali obnovu kalamitných plôch k termínu hodnotenia na výmere 183 ha, z toho 12 ha prirodzenej obnovy, čo predstavuje podiel 7 %. Pri zalesňovaní sa používali voľnokorenné sadenice.

Celkom na území SR sa k termínu hodnotenia zalesnili kalamitné plochy na výmere 578 ha, z toho 74 ha prirodzenou obnovou, čo predstavuje podiel 13 %. 

 Výmery zalesnených kalamitných plôch vykazované štátnymi subjektami ovplyvnila výrazná snehová pokrývka v mesiaci február až marec na kalamitných plochách Vysokých a Nízkych Tatier, kde sú kalamitné plochy štátnych subjektov najviac skoncentrované. V dôsledku veľkého množstva snehu sa proces spracovania kalamitného dreva a čistenia plôch po spracovaní oddialil, čo ovplyvnilo začiatok zalesňovacích prác. Neštátne subjekty prevažne obhospodarujúce lesy v orografických celkoch s nižšími nadmorskými výškami a nižšou snehovou vrstvou začali so zalesňovacími prácami cca 3 týždne skôr. 
    
Na úseku ochrany lesa sa činnosti sústredili na opatrenia proti podkôrnemu hmyzu a zveri. Ochrana proti zveri sa realizovala mechanickými a chemickými prostriedkami, chrániacimi novo zalesnené kultúry pred odhryzom.  Tieto práce sa realizovali na ploche 56 ha. Oplôtky, ktoré bránia poškodeniu sadeníc, sa vybudovali v celkovej dĺžke 1,3 km. Na ochranné opatrenia najmä proti podkôrnemu hmyzu bolo zatiaľ vynaložených 6.2 mil. Sk. Na jarné rojenie škodcov sa spravidla klasické lapáky inštalovali len v minimálnom rozsahu, nakoľko veľké množstvo atraktívnej drevnej hmoty z kalamity poskytuje dostatok priestoru na ich nálet. Lapáková metóda boja bude vo väčšom rozsahu aplikovaná pre odchyt druhej generácie lykožrútov v letných mesiacoch a budú sa umiestňovať na lokalitách, kde je už kalamita spracovaná. Lapače sa realizujú vo väčšom rozsahu,  pri prvom rojení sa  monitoruje početnosť a druhové zloženie škodcov a lapačovými bariérami sa ochraňujú porastové steny a porasty, ktoré neboli poškodené. Chemické prípravky na postreky podkôrnikmi napadnutej drevnej hmoty sa na území ŠL TANAP môžu používať len vo veľmi obmedzenom rozsahu pre asanáciu na odvoznom mieste. Lesy SR š.p. realizujú pozemnú aplikáciu proti podkôrnym škodcom aj v porastoch, prostredníctvom dodávateľskej firmy, ktorá má na túto činnosť špeciálne vyškolených pracovníkov. Jarné rojenie je veľmi silné na Orave a v územiach Vysokých Tatier, kde nebolo povolené v 5. stupni ochrany prírody spracovať kalamitu z roku 2003 a 2004. V oblasti Horehronia je zatiaľ situácia najpriaznivejšia, pretože sa v minulosti dôsledne spracovávala kalamita.

V územiach postihnutých kalamitou sa zatiaľ vyskytlo 5 požiarov z dôvodu zapálenia uhádzaných zvyškov po ťažbe neznámou osobou 1 požiar a v 4 prípadoch nebola príčina zistená, ale sa jedná pravdepodobne o zakladanie ohňa v prírode. Je možné konštatovať, že daždivé počasie priaznivo ovplyvnilo početnosť požiarov. Ochranné služby sa vykonávajú podľa harmonogramov spracovaných jednotlivými odštepnými závodmi. Pri spracovaní kalamity sa najmä v neštátnych subjektoch prednostne neuvoľňujú lesné cesty a zvážnice pre hasičskú techniku, čo v prípade požiaru znemožňuje jej prístup a neumožňuje realizovať účinný požiarny zásah. 

Záver 

Postup spracovania kalamity bol negatívne ovplyvnený meteorologickými podmienkami a to predovšetkým vysokou snehovou vrstvou  najmä v mesiacoch február a marec. Rozmoknutý terén vplyvom topenia snehu a daždivého počasia sťažoval a spomaľoval najmä sústreďovanie dreva. Postup spracovania sa výrazne zvýšil v mesiaci apríl. Priaznivé odbytové možnosti umožňujú plynulé spracovanie kalamity a nehromadia sa zásoby na odvoznom mieste. Chladné a vlhké počasie na druhej strane spomalilo prvé rojenie podkôrneho hmyzu, ktorého populačnú hustotu bude možné presnejšie určiť začiatkom druhého polroka. Ochranné opatrenia sa vykonávajú v súlade so spracovaným projektom. Zalesňovanie a následné pestovateľské práce sa realizujú v závislosti na postupe prác pri odstraňovaní kalamitnej drevnej hmoty. V súčasnej dobe sa nevyskytli problémy s kvantitou vhodného sadbového materiálu. Priebeh odstraňovania následkov vetrovej kalamity je zatiaľ uspokojivý s predpokladom plnenia stanovených úloh v zmysle harmonogramu odstraňovania následkov vetrovej kalamity z 19. novembra 2004.