Informácia o priebehu a výsledkoch summitu predsedov vlád 
krajín Vyšehradskej skupiny s prezidentom Francúzskej republiky Nicolasom Sarkozym (Praha, 15.-16.6.2008)

	Na pozvanie českého predsedu vlády Mirka Topolánka sa v dňoch 15.-16.6.2008   konal v Prahe summit predsedov vlád krajín Vyšehradskej skupiny (V4) s prezidentom Francúzskej republiky Nicolasom Sarkozym. Summit sa podľa existujúceho úzusu konal v predsedníckej krajine V4, ktorou je do 30.6.2008 ČR. 
	Slovenskú republiku na stretnutí zastupoval predseda vlády Robert Fico,  Maďarskú republiku predseda vlády Ferenc Gyurcsány, Poľskú republiku predseda vlády Donald Tusk a v druhej časti podpredseda vlády Grzegorz Schietyna. Za Francúzsko sa na druhej časti rokovania a na pracovnom obede zúčastnil prezident Nicolas Sarkozy. 
Na separátnom stretnutí predsedov vlád krajín V4 premiéri zhodnotili končiace české predsedníctvo V4 a formálne schválili program nadchádzajúceho poľského predsedníctva V4. Posúdili možnosti zefektívnenia vyšehradskej spolupráce v budúcnosti a venovali sa dôsledkom neschválenia Lisabonskej zmluvy v referende v Írsku a agende nadchádzajúcej Európskej rady. Následne výkonný riaditeľ Medzinárodného vyšehradského fondu Kristóf Forrai predstavil aktivity tejto organizácie.   
Na rokovaní vo formáte V4 + Francúzsko si prezident N. Sarkozy vymenil názory s predsedami vlád vyšehradských krajín na najnaliehavejšie výzvy, ktoré stoja pred francúzskym predsedníctvom EÚ – riešenie problému zvyšujúcich sa cien ropy a potravín, nelegálna migrácia do EÚ, klimatické zmeny a ratifikácia Lisabonskej zmluvy.  
Na záver rokovaní bolo prijaté spoločné tlačové vyhlásenie predsedov vlád krajín V4. Pôvodne pripravená Pražská deklarácia predsedov vlád V4 a francúzskeho prezidenta nakoniec nebola prijatá kvôli námietke maďarskej strany ohľadne energetiky.

Rokovania vo formáte V4 

Zhodnotenie českého predsedníctva V4

Pri bilancovaní českého predsedníctva V4 predseda českej vlády M. Topolánek skonštatoval, že sa potvrdzuje, že spolupráca vo formáte V4 má zmysel aj po vstupe vyšehradských krajín do EÚ. Stanovené ciele českého predsedníctva V4 boli splnené. Spoločný vstup vyšehradských krajín do Schengenského priestoru sa stal realitou. Vyšehradské krajiny postúpili aj v rokovaniach o bezvízovom režime s USA. Sľubne sa rozvíjala spolupráca vo formáte „V4 +“ s Moldavskom, Ukrajinou či pobaltskými krajinami (B3). Hoci krajiny V4 na summite NATO v Bukurešti silne podporovali vstup Macedónska do Aliancie, nedošlo k jeho pozvaniu. Počas českého predsedníctva V4 pokračovala aj medzirezortná spolupráca vyšehradských krajín. Uskutočnili sa stretnutia viacerých rezortných ministrov V4 – ministrov  pôdohospodárstva, kultúry, zahraničných vecí, hospodárstva či regionálneho rozvoja. 

	Maďarský predseda vlády F. Gyurcsány ocenil české predsedníctvo V4. Vyjadril potešenie z toho, že aj po zmene poľskej vlády si Poľsko naďalej ctí záväzky Vyšehradskej skupiny. Maďarská strana vyzdvihla dôležitosť rokovaní Európskeho jadrového fóra v Bratislave a v Prahe. Spoluprácu vo formáte V4 pri posilňovaní východnej dimenzie Európskej susedskej politiky považuje za užitočnú, pričom ČR a PR sú v tomto smere aktívnejšie ako MR a SR. F. Gyurcsány vysvetlil dôvody, prečo maďarská strana nepodporila Pražskú deklaráciu V4 + Francúzsko. Maďarská strana trvá na tom, že referenčným dátumom k posudzovaniu úrovne emisií CO2 by mal byť rok 1990, tak ako to bolo dohodnuté na Európskej rade v roku 2007 a čo je aj v záujme krajín V4, a nie rok 2005, ako sa to snaží zmeniť Európska komisia.  

	Poľský predseda vlády D. Tusk poďakoval českej strane za vedenie predsedníctva Vyšehradskej skupiny a uviedol, že uplynulý rok českého predsedníctva V4 potvrdil, že existencia regionálneho zoskupenia V4 má svoj zmysel aj po vstupe vyšehradských krajín do EÚ. Vyšehradská skupina sa postupne stáva vzťažným bodom v rámci Únie a zoskupením, ktorého názor je rešpektovaný. 
	
Podľa predsedu vlády SR R. Fica české predsedníctvo V4 naplnilo všetky priority, ktoré si vytýčilo. Slovenská strana prikladá veľkú váhu vyšehradskému formátu. Vyjadrila však ľútosť nad tým, že V4 sa zatiaľ nepodarilo dosiahnuť výraznejší pokrok v koordinácii postupu pri presadzovaní kandidatúr na sídla inštitúcií – čo sa zreteľne prejavilo v prípade Európskeho technologického inštitútu, o sídlo ktorého sa uchádzali 3 zo 4 vyšehradských krajín. Do budúcnosti by krajiny V4 mali v tomto smere lepšie koordinovať svoje návrhy buď prostredníctvom národných vyšehradských koordinátorov, alebo ministrov. Európska susedská politika (ENP) je vysoko konsenzuálnou témou V4, a preto namiesto prezentácie dokumentov jednotlivými vyšehradskými krajinami (ČR, PR) k tejto téme, bolo by vhodnejšie sa pokúsiť o koordinovaný postup pri príprave spoločného dokumentu V4 k ENP. Vzhľadom na skutočnosť, že pripravovaná Pražská deklarácia V4 + Francúzsko kvôli rozdielnym názorom Francúzska a Maďarska k pasáži k energetike nemohla byť prijatá, slovenská strana navrhla, aby bola podpísaná aspoň deklarácia krajín V4 zo stretnutia, čo však vzhľadom na krátkosť času česká strana nebola schopná zrealizovať.    

Predstavenie a schválenie programu poľského predsedníctva V4

Počas poľského predsedníctva V4 si vyšehradské krajiny budú v roku 2009 pripomínať dve významné okrúhle výročia – 70. výročie začiatku 2. svetovej vojny a 20. výročie pádu železnej opony. D. Tusk navrhol, aby krajiny V4 oslávili obe výročia spolu s krajinami B3 (Litva, Lotyšsko, Estónsko). S cieľom predchádzať vzájomnému konkurovaniu si vyšehradských krajín pri uchádzaní sa o sídla inštitúcií poľské predsedníctvo V4 zorganizuje na úvod predsedníctva konzultácie k prijatiu spoločnej taktiky krajín V4. Poľská strana sa bude usilovať, aby Vyšehradská skupina bola aktívnejšia pri lobovacích aktivitách V4 v európskych inštitúciách a v krajinách EÚ.  Efektivita V4  sa ukáže aj v tom, čo sa jej podarí dosiahnuť v oblasti Európskej susedskej politiky a vo vzťahu ku krajinám západného Balkánu.    
Slovenská strana privítala úmysel poľského predsedníctva V4 v úvode predsedníctva prediskutovať všetky otvorené kandidatúry.

Írske referendum k Lisabonskej zmluve

Česká strana je presvedčená o tom, že výsledok írskeho referenda k Lisabonskej zmluve určite skomplikuje nadchádzajúce české predsedníctvo EÚ. V EÚ by však nemala byť pripustená diskusia o kríze EÚ. Vyzvala krajiny V4, aby prišli s myšlienkami, ktoré by pomohli budúcemu českému predsedníctvu EÚ obstáť vo vzniknutej situácii a ukázať, že nové členské krajiny sú schopné moderovať európsku diskusiu. Podľa M. Topolánka je ratifikácia Lisabonskej zmluvy v ČR fakticky pozastavená až do verdiktu Ústavného súdu ČR.     

	Maďarská strana nevníma neúspech írskeho referenda dramaticky. Únia musí nájsť spôsob ako vzniknutú situáciu vyriešiť. 

Podľa poľskej strany po negatívnom írskom referende k Lisabonskej zmluve by krajiny V4 mali ukázať, že sú stabilným prvkom EÚ a usilovať sa, aby tempo prác v EÚ nepoľavilo. Lisabonská zmluva vytvára perspektívu pre ďalšie rozširovanie EÚ, a preto krajiny usilujúce sa o členstvo v EÚ by nemali byť potrestané z dôvodu, že EÚ má ťažkosti s jej uvedením do platnosti. V Poľsku sa ratifikačný proces Lisabonskej zmluvy blíži ku koncu. Poľský prezident je pripravený podpísať ratifikačné listiny v blízkom čase.

Slovenská strana sa prihovorila za to, aby agendu júnovej Európskej rady neovplyvnil neúspech írskeho referenda k Lisabonskej zmluve, pretože na stole sú dôležitejšie témy k prediskutovaniu, ktoré trápia občanov krajín EÚ - ako napr. zvyšovanie cien ropy a potravín.

Prezentácia činnosti Medzinárodného vyšehradského fondu

	Výkonný riaditeľ Medzinárodného vyšehradského fondu   (MVF) Kristóf Forrai informoval predsedov vlád krajín V4, že MVF je jedinou formou inštitucionalizácie V4. Nakoľko sídlo MVF je na Slovensku, poďakoval Ministerstvu zahraničných vecí SR za jeho ústretový prístup. Počnúc rokom 2007 bol rozpočet MVF navýšený na 5 miliónov euro, t.j. každá vyšehradská krajina prispieva na jeho činnosť čiastkou 1,25 milióna euro. Z rozpočtu MVF sú financované malé, štandardné a strategické granty, pricestovacie, vycestovacie a intravyšehradské štipendiá pre študentov, rezidenčné programy umelcov a program vyšehradských univerzitných štúdií. MVF prešiel za posledné roky viacerými zmenami. Začínajú sa presadzovať nové oblasti spolupráce - MVF orientuje svoje aktivity aj mimo vyšehradského priestoru so zameraním na tretie krajiny, či zoskupenia (krajiny východnej Európy, západného Balkánu, B3 a pod.). Vzhľadom na narastajúci počet projektov bude potrebné uvažovať s navýšením rozpočtu MVF.       

Rokovania vo formáte V4 + Francúzsko

Priority francúzskeho predsedníctva EÚ

	Prezident Francúzskej republiky uistil úvodom premiérov vyšehradských krajín, že Francúzsko nepovažuje ich krajiny za krajiny druhej kategórie v EÚ. NČK prinášajú potrebnú novú dynamiku do EÚ. Nadchádzajúce francúzske predsedníctvo EÚ v 2. polroku 2008 stojí pred viacerými naliehavými výzvami :
a.	po neúspešnom írskom referende o Lisabonskej zmluve musí francúzske predsedníctvo EÚ presvedčiť členské krajiny, ktoré ju ešte neratifikovali, aby pokračovali v ratifikačnom procese
b.	EÚ je povinná reagovať na zvyšujúce sa ceny ropy. N. Sarkozy mieni na júnovej Európskej rade požiadať Európsku komisiu, aby preskúmala možnosť zníženia sadzby DPH na pohonné hmoty, ktorej minimálna sadzba je upravená smernicou EÚ, v prípade, ak ceny ropy neúmerne narastú
c.	otázka prisťahovalectva a nelegálnej migrácie sa stáva veľkým problémom najmä pre niektoré staršie členské krajiny. Francúzsko navrhne vypracovanie Európskeho migračného a azylového paktu, ktorý by zosúladil migračné politiky členských krajín EÚ
d.	kľúčovou prioritou francúzskeho predsedníctva EÚ je dosiahnutie politickej dohody o klimaticko-energetickom balíčku do konca roka 2008. 

V reakcii na priority francúzskeho predsedníctva EÚ predseda vlády SR R. Fico zdôraznil, že by nebolo dobré, ak by téma neúspechu írskeho referenda o Lisabonskej zmluve prekryla agendu júnovej Európskej rady. Občania krajín EÚ očakávajú, že európske inštitúcie sa budú s plnou vážnosťou zaoberať zvyšujúcimi sa cenami potravín a ropy. Za zvyšovaním cien sú podľa neho špekulanti, a preto by EÚ nemala preberať zodpovednosť za ich činy, ale postihovať ich. Znižovanie sadzby DPH na minerálne oleje nie je podľa neho správny prístup.

Poľská strana podporila slovenskú argumentáciu. EÚ musí hľadať komplexné riešenie proti zvyšovaniu cien potravín a ropy, znižovanie spotrebnej dane či DPH nepovažuje za vhodnú cestu. Súhlasí s názorom N. Sarkozyho, že nelegálna migrácia ohrozuje najmä krajiny južnej časti EÚ. Krajiny V4 majú podobný problém s nelegálnou migráciou pochádzajúcou z východu a snažia sa ho spoločne riešiť. 

	Maďarská strana zastáva názor, že 2. polrok 2008 bude rozhodujúci pre diskusiu o reforme Spoločnej poľnohospodárskej politiky. Zvyšujúce sa ceny potravín potvrdzujú, že obmedzovanie produkcie poľnohospodárskych plodín nie je v záujme EÚ. Je potrebné nájsť mechanizmus, ktorý by nútil poľnohospodárov k väčšej zodpovednosti v tomto smere. Podľa maďarskej strany vydávanie tzv. modrých kariet sa môže ukázať ako vhodný spôsob ako čeliť nelegálnej migrácii v EÚ.
 
	Česká strana podporila slovenskú a poľskú stranu a vyjadrila pochybnosti, či je možné ovplyvniť cenu ropy výškou sadzby DPH či spotrebnej dane.  
       
Tlačová konferencia

	Počas tlačovej konferencie predsedovia vlád krajín V4 zhodnotili české predsedníctvo V4 a vyjadrili sa k dosiahnutým výsledkom z diskusie k jednotlivým témam. Bolo distribuované tlačové vyhlásenie zo stretnutia predsedov vlád krajín V4.  
	Otázky médií sa týkali najmä pokračovania ratifikácie Lisabonskej zmluvy, zrušenia prechodného obdobia na voľný pohyb pracovných síl a uskutočnenia stretnutia predsedov vlád SR a MR.

Na záver rokovaní bolo prijaté tlačové vyhlásenie predsedov vlád V4.

Závery

•	Predsedovia vlád Maďarska, Poľska a Slovenska ocenili končiace sa české predsedníctvo V4. Potvrdili, že vyšehradská spolupráca zostáva pre ich krajiny prioritnou formou regionálnej spolupráce. 
•	S cieľom predchádzať vzájomnému konkurovaniu si vyšehradských krajín pri uchádzaní sa o sídla inštitúcií poľské predsedníctvo V4 zorganizuje na úvod predsedníctva konzultácie k prijatiu spoločnej taktiky krajín V4.
•	Premiéri krajín V4 a prezident Francúzskej republiky sa zhodli, že írske odmietnutie predstavuje vážny problém EÚ a nemožno pred ním zatvárať oči. Táto téma by však nemala prekryť celú diskusiu na júnovej Európskej rade, ktorá by sa mala venovať témam, ktoré vážnejšie ovplyvňujú život obyvateľov EÚ – najmä rastúcim cenám pohonných hmôt a potravín.
•	Hlavná výzva N. Sarkozyho smerovala k českému predsedovi vlády M. Topolánkovi, aby jeho krajina nezastavila ratifikačný proces Lisabonskej zmluvy. Podľa M. Topolánka je však ratifikácia Lisabonskej zmluvy v ČR fakticky pozastavená až do verdiktu Ústavného súdu ČR.
•	Lisabonská zmluva vytvára perspektívu pre ďalšie rozširovanie EÚ, a preto krajiny usilujúce sa o členstvo v EÚ by podľa premiérov krajín V4 nemali byť potrestané z dôvodu, že EÚ má ťažkosti s jej uvedením do platnosti.     
•	Predsedovia vlád krajín V4 sa zhodli, že návrh francúzskeho prezidenta na zníženie sadzby DPH na pohonné hmoty v prípade neúmerného rastu ceny ropy nepovažujú za vhodnú cestu.
•	Je v záujme vyšehradských krajín zachovať referenčný dátum na posudzovanie úrovne emisií CO2 k roku 1990, tak ako to bolo dohodnuté na Európskej rade v roku 2007, a nie k roku 2005, ako sa to snaží zmeniť Európska komisia.