Komplexná koncepcia transformácie a privatizácie v zdravotníctve

I.l. Ciele transformácie a privatizácie

Ciele transformácie a privatizácie, ktoré sa prijali v r.1990 v dokumente "Reforma štruktúry, riadenia a financovania zdravotníctva Slovenskej republiky ", ktorú schválila vláda SR uznesením č.554 zo dňa 24. novembra 1990, sa nemenia. Základným ciel'om zostáva demonopolizácia poskytovatel'ov zdravotnej starostlivosti, ktorá by vo vhodnom legislatívnom prostredí bola kl'účovým nástrojom na:

1. zvýšenie kvality zdravotnej starostlivosti
2. ekonomizáciu činností zdravotníckych zariadení
3. redukciu a reštrukturalizáciu zdravotníckych zariadení, zodpovedajúcu skutočným potrebám poskytovania zdravotnej starostlivosti
4. vznik konkurenčného prostredia v podmienkach regulovaného trhu
5. vznik konkurencie schopného systému zdravotnej starostlivosti, predovšetkým v nadväznosti na predpokladaný vstup do Európskej únie
5. rozvoj neštátnych neziskových, verejnoprospešných zdravotníckych zariadení

       Preto transformácia a privatizácia nie sú ciel'mi, ale nástrojmi transformačných krokov.

I. 2. Ciel'ový model systému zdravotnej starostlivosti

Cieľovým modelom systému zdravotnej starostlivosti je sústava štátnych a neštátnych zdravotníckych zariadení, ktorá zabezpečí dostupnú a kvalitnú zdravotnú starostlivost' pri vel'mi efektívnom využívaní zdrojov s regulovaným trhom zdravotníckych služieb so zdravotným poistenim na základe solidarity a neziskovými zdravotníckymi zariadeniami.

V ciel'ovom modeli budú: 
l. V majetku štátu ostanú:
- štátne zdravotné ústavy
- zariadenia na výchovu, výučbu a d'alšie vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov a na prípravu iných odborných pracovníkov na výkon práce v zdravotníctve, vrátane fakultných nemocníc
-  zdravotnícke vedeckovýskumné a vývojové pracoviská 
-  zdravotnícke kontrolné a referenčné zariadenia
-  záchranná zdravotná služba
- vysokošpecializované zdravotnícke zariadenia (napr. NÚTa.RCH, SÚSCH, NOÚ, NRC Kováčová)
2. Do majetku vyšších územných celkov, miest, alebo neziskových organizácií s väčšinovým podielom štátu prejdú
- väčšina ústavných zdravotníckych zariadení a polikliník
- stredné zdravotnícke školy, okrem SZŠ zabezpečujúcich vyššie odborné a univerzitné
   vzdelávanie
-	psychiatrické nemocnice a liečebne a centrá pre liečbu drogových závislosti (neštátne môžu byt'      novovzniknuté) 
-	odborné liečebné ústavy tuberkulózy a respiračných chorôb. Po optimalizäcii ich siete bude čast' týchto zariadení navrhnutá do privatizácie.

3. Súkromnými zdravotníckymi zariadeniami budú:
-	prírodné liečebné kúpele
	Slovthermae, Slovenské liečebné kúpele, podnik služieb, š.p. so sídlom v Bratislave, sa
	bude v rámci dokončenia 2.etapy privatizácie privatizovat' metódou založenia akciovej
	spoločnosti.

4. Prevažne neštátnymi zariadeniami budú:
-   primárna ambulantná starostlivost'
-   špecializovaná ambulantná starostlivost'
-   spoločné vyšetrovacie a liečebné zložky
-   hospice
-   agentúry domácej ošetrovatel'skej starostlivosti
-   lekárne a výdajne zdravotníckych potrieb
-   zariadenia na výrobu liekov
-   zariadenia na vel'kodistribúciu liekov a zdravotníckych pomôcok
-   zubné techniky
-   očné optiky
-   prírodné liečebné kúpele

Základnými charakteristikami tohto systému sú v oblasti:
-   organizácie a riadenia - štát si v priamom riadení ponechá len malú časf zdravotníckych zariadení,
-  väčšina ústavných zdravotníckych zariadení bude riadená samoriadiacimi organizáciami typu neziskových, vykonávajúcich verejnoprospešnú činnost' v zdravotníctve.,
-    ambulantná, lekárenská a kúpel'ná starostlivost' bude riadená súkromnými inštitúciami,
-	fmancovanie - rozvoj viaczdrojového financovania zdravotnej starostlivosti zo zdravotného poistenia, doplnkového poistenia a pripoistenia, prípadne z daní miest a obcí. Štát je garantom regulácie, najmä legislatívnych podmienok hradenia potrebnej zdravotnej starostlivosti z povinného zdravotného poistenia.

I. 3. Ciel'ový model privatizácie jednotlivých druhov zdravotnej starostlivosti

Ambulantná zdravotná starostlivost'
a/ Primárna ambulantná zdravotná starostlivost' bude takmer 100%-ne poskytovaná v neštátnych zdravotníckych zariadeniach. Výnimočne, ak v zariadení vzhl'adom na dostupnost' a počet poistencov nie je záujem na prevádzkovanie neštátneho zdravotníckeho zariadenia, môže ostat' štátnym zdravotníckym zariadením s tým, že štát garantuje primárnu zdravotnú starostlivost'. Proces odštátnenia sa začal v r. 1994 prenájmom ambulancií, v ktorých lekári na základe platných povolení prevádzkujú neštátne zdravotnícke zariadenia. Tento proces v súčasnosti pokračuje privatizáciou nehnutel'ného majetku - obvodných zdravotných stredísk podl'a zákona č.92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení neskorších predpisov a to bud' bezodplatným prevodom na obce, alebo priamym predajom vopred určenému záujemcovi.

Stanice lekárskej služby prvej pomoci, v ktorých poskytujú služby lekári primárnej zdravotnej starostlivosti, budú spravidla neštátnymi zdravotníckymi zariadeniami.
Záchranná zdravotná služba ostane štátnym zdravotníckym zariadením v súlade s vyhláškou MV SR č. 173/1995 Z.z. o zabezpečovaní záchranných, lokalizačných a likvidačných prác, s výnimkou dopravnej zdravotnej služby, ktorá môže byt' štátna alebo neštátna.

b/ Špecializovaná ambulantná starostlivost' bude približne z 80% zabezpečovaná v neštátnych zdravotníckych zariadeniach a to, ak sú tieto ambulancie umiestené v súčasnosti privatizovaných zdravotných strediskách alebo budú privatizované v rámci privatizácie polikliník v 2.etape privatizácie. V podstate sú tieto ambulancie špecializovanej ambulantnej starostlivosti už prevádzkované na základe nájmu ako neštátne zdravotnícke zariadenia. Štátnymi ostane čast' 

- 3 -

ambulancií, ktoré sú umiestené v tých NsP, ktoré ostanú majetkom štátu. V týchto ambulanciách sa zabezpečuje aj špecializovaná činnosf pre lôžkové časti NsP.

Agentúry domácej ošetrovatel'skej starostlivosti budú prevádzkované ako neštátne zdravotnícke zariadenia, či už v privatizovaných alebo v prenajatých priestoroch.

Dialyzačné strediská sú zriadené prevažne v nemocniciach s poliklinikou a ich prevádzka bude zabezpečovaná v súlade s prevádzkou nemocníc s poliklinikou - štátnou alebo neštátnou formou.

Verejné lekárne, výdajne zdravotníckych pomôcok a zubné techniky ako neštátne zdravotnícke zariadenia, najmä vo vlastníctve fyzických osôb.

Ústavná zdravotná starostlivost'
Ústavná zdravotná starostlivosť bude nad'alej zabezpečovaná v nemocniciach s poliklinikou, odborných liečebných ústavoch, liečebniach pre dlhodobo chorých a v d'alších lôžkových zariadeniach. Bude zabezpečovaná v štátnych aj neštátnych zariadeniach, alebo vo verejnoprospešných neziskových organizáciách, ktorá sa bude realizovat' podl'a osobitného, v súčasnosti pripravovaného zákona.
V súčasnosti prebiehajúca reštrukturalizácia postel'ového fondu bude zohl'adnená pri transformácii lôžkových zariadení na verejnoprospešné neziskové organizácie.

Ostatné zariadenia v zdravotníctve, ktoré plnia osobitné úlohy, akými sú zariadenia na výchovu, výučbu a d'alšie vzdelávanie, vedeckovýskumné a vývojové zariadenia, zdravotnícke kontrolné zariadenia a štátne zdravotné ústavy ostanú štátnymi zdravotnými zariadeniami.

I.	4. Podmienky na splnenie d'alšieho postupu privatizácie
a/ Organizačno-riadiace podmienky
Ministerstvo zdravotníctva SR plní v procese privatizácie úlohy, vyplývajúce z postavenia ústredného orgánu štátnej správy, t.j. tvorba koncepcie privatizácie a z postavenia zriad'ovatel'a zdravotníckych zariadení. Posudzuje základné privatizačné projekty a so svojim stanoviskom ich odstupuje na d'alšiu realizáciu Ministerstvu pre správu a privatizáciu národného majetku SR.
K tejto časti činností MZ SR navrhuje, aby stanovisko zriad'ovatel'a bolo záväzné k metóde privatizácie zdravotníckych zariadení a MZ SR bolo zastúpené pri výberovom konaní nadobúdatel'a metódou priameho predaja vopred určenému záujemcovi.

Pri privatizácii zdravotníckych zariadení bude Ministerstvo zdravotníctva SR trvat' na tom, aby zo strany nadobúdatel'a bola objektívne, dokladmi doložená odborná spôsobilost' zdravotníckych pracovníkov a ich praxe a aby bolo garantované, že rozsah činnosti, odbornej úrovne a kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti zostane na úrovni súčasného stavu, alebo bude vyššia, bez rozširovania siete a kapacity zdravotníckych zariadení.

Zároveň bude MZ SR v stanoviskách žiadať, aby ambulancie a lekárne, ktoré sú prevádzkované ako neštátne zdravotnícke zariadenia bolí aj po privatizácii prenajaté ich prevádzkovatel'om.
Pri privatizácii odborných liečebných ústavov stanoví Ministerstvo zdravotníctva SR formou vecného bremena náplň ich činnosti a v súlade so stanovenou siet'ou zdravotníckych zariadení aj ich postel'ový fond, spolu s jeho náplňou (napr.OLÚ Čilistov - jednu budovu vyčlenit' ako detské rehabilitačné zariadenie, zriadit' oddeleníe zamerané na neurorehabilitáciu; v OLÚ v oblasti Vysokých Tatier, čast' kapacity ponechat' s doterajším zameraním, čast' kapacít zamerat' na klimatickú liečbu a pod.).

- 4 -

b/ Návrh na legislatívne podmienky privatizácie
        Návrh na novelizáciu zákona č. 277/1994 Z.z. o zdravotnej starostlivosti, z hl'adiska legislatívneho ustanovenia nových druhov zdravotníckych zariadení, ktoré môžu vzniknút' reštrukturalizáciou v procese privatizácie, resp. návrh právnej úpravy o postavení a financovaní zdravotníckych zariadení.

c/ Ekonomické podmienky
Podl'a § 15 zákona č. 92J1991 Zb. s vlastníckym právom k privatizovanému majetku prechádzajú na jeho nadobúdatel'a práva a záväzky súvisiace s privatizovaným majetkom, vrátane neznámych.
Privatizáciu zdravotníckych zariadení nie je možné realizovat' až po dosiahnutí ekonomickej stabilizácie zdravotníctva, pretože práve privatízácia môže byt' stabilizujúcim prvkom ekonomiky systému zdravotnej starostlivosti.

II. Návrh postupu 2. etapy privatizácie zdravotníckych zariadení
Pri spracovaní návrhu 2. etapy privatizácie MZ SR vychádzalo jednak z doterajších skúsenosti privatizácie zdravotníckych zariadení a jednak z podnetov a stanovísk, ktoré boli získané v súvislosti s prípravou 1. etapy privatizácie.
Pri hodnotení výberu metódy sa bude prihliadat' najmä na zabezpečenie prevádzky privatizovaného zariadenia, na zlepšenie poskytovania zdravotnej starostlivosti bez rozširovania siete zdravotníckych zariadení, zabezpečenie finančných prostriedkov na potrebné rekonštrukcie a zlepšenie jestvujúceho štandardu a na prístrojové dovybavenie zdravotníckeho zariadenia.
Ministerstvo zdravotníctva SR navrhuje a trvá na tom, aby jedným z rozhodujúcich kritérií na výber nadobúdatel'a zdravotníckeho zariadenia, pri rešpektovaní všetkých metód privatizácie podl'a zákona č. 92/1991 Zb., bolo garantované, že rozsah činnosti, odbornosti a kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti bude zachovaný, alebo vyšší ako doposial', bez rozširovania siete a kapacity zdravotníckych zariadení.
V prípade bezodplatného prevodu zdravotníckych zariadení na obce treba zabezpečit', aby obec bola zaviazaná zabezpečovat' poskytovanie zdravotnej starostlivosti s podmienkou udelenia licencií poskytovatel'om zdravotnej starostlivosti, nesmie zdravotnícke zariadenie predat', dat' do zálohy po dobu pät'desiatich rokov, musí tiež dodržat' nájomné zmluvy, spolu so stanovenou výškou nájomného a zabezpečit' predkupné právo pre pracovníkov príslušného zdravotníckeho zariadenia, prípadne založit' verejnoprospešnú neziskovú zdravotnícku organizáciu.
Po doterajších rokovaniach a na základe pripomienkového konania MZ SR navrhuje, aby OZS a malé zdravotnícke zariadenia (sanatóriá a lekárne) boli privatizované takým istým spôsobom ako doposial', t.j. formou predaja zamestnancom, väčšie zdravotnícke zariadenia ako polikliniky, detské ozdravovne, liečebne pre dlhodobo chorých, bol uprednostnený bezodplatný prevod na obec.

OLÚ a kúpele navrhuje MZ SR privatizovat' formou verejnej súťaže s uplatneniam trhovej hodnoty, prípadne aj so zainteresovaním podnikatel'ských subjektov. I.Thradu kúpnej ceny privatizovaného zariadenia navrhuje MZ SR riešit' formou jednorázovej platby.

Ako poradný orgán na zhodnotenie predložených návrhov privatizácie konkrétnych zdravotníckych zariadení stanoví minister zdravotníctva SR svoj poradný orgán, ktorého členmi budú aj navrhnutí zástupcovia profesijných združení v zdravotníctve a zástupcovia odborov.

Do 2. etapy privatizácie Ministerstvo zdravotníctva SR navrhuje zaradit' nasledovné druhy zdravotníckych zariadení:

- 5 -

1)	Zdravotné strediská
2)	Polikliniky
3)   Niektoré odborné liečebný ústavy
4)   Niektoré liečebne pre dlhodobo chorých 
5)   Detské ozdravovne a sanatóriá
6)	Prírodné liečebné kúpele 
7)	Verejné lekárne

Zdravotnícke zariadenia, ktoré tvoria funkčný celok, napr. poliklinika alebo zdravotné strediská, detské sanatória a lekárne je možné privatizovat' ako samostatné výstupné jednotky.
Samostatným výstupom NsP môže byt' čast' polikliniky v tom prípade, ak je umiestnená v osobitnom objekte mimo areálu NsP a jej činnost' nesúvisí priamo s činnost'ou NsP (konzília, SVaLZ a pod.) a ambulancie, príp. lekárne sú prenajaté neštátnym lekárom a farmaceutom. Samostatným výstupom môže byt' aj oddelitel'ná čast' zdravotníckeho zariadenia.
Do 2. etapy privatizácie sú navrhnuté funkčné celky, ktoré aj po privatizácii budú zabezpečovat' zdravotnú starostlivost'. Zoznam zdravotníckych zariadení navrhnutých do 2. etapy privatizácie je uvedený v prílohe č. l. V záujme získania čo najpresnejších údajov bola vykonaná aktualizácia údajov v prílohe č. 1 s upresnením účtovnej hodnoty, ako aj s uvedením ich personálneho vybavenia podl'a jednotlivých profesií. Výška trhovej hodnoty jednotlivých zdravotníckych zariadení bude uvedená v základných privatizačných projektoch.
Zoznam zdravotníckych zariadení nezahrnutých do privatizácie je uvedený v prílohe
 č. 2.
V predloženom materiáli nejde o riešenie problematiky odpredaja prebytočného majetku, ale zdravotníckych zariadení, ktoré budú poskytovať zdravotnícku starostlivosť aj nad'alej. Problematika odpredaja nadbytočného majetku je riešená osobitne podl'a zákona č. 278l1993 Z.z. o správe majetku štátu v znení zákona č. 374/1996 Z.z. a zákona č. 72l1999 Z.z.

Ad l. Zdravotné strediská, ako pracoviská najmä primárnej ambulantnej zdravotnej starostlivosti, sú začlenenými zariadeniami polikliník alebo nemocníc s poliklinikou. V prevažnej miere boli zaradené do 1. etapy privatizácie, ktorá sa postupne realizuje. V 2. etape navrhujeme ukončenie ich privatizácie ako doposial', metódou priameho predaja vopred určenému záujemcovi - zdravotníckym pracovníkom, ktorí v zdravotnom stredisku pracujú a to z dôvodu, že ambulancie v týchto strediskách sú prevádzkované na základe nájmu ako neštátne zdravotnícke zariadenia. Procesorn privatizácie sa dorieši aj vzt'ah k nehnuteľnému majetku

Ad 2. Polikliniky sú ambulantné zdravotnícke zariadenia, ktoré poskytujú primárnu starostlivost' užšieho spádového územia a špecializovanú ambulantnú starostlivost' s pôsobnost'ou širšieho spádového územia - mesta, mestskej časti, vrátane spoločných vyšetrovacích a liečebných zložiek.
Uprednostnený bude bezodplatný prevod na obec.

. Ad 3. Odborné liečebné ústavy
Odborný liečebný ústav je určený najmä na poskytovanie sekundárnej a následnej lôžkovej zdravotnej starostlivosti, zameranej na diagnostiku a dlhodobú liečbu osôb s poruchami zdravia akútneho a chronického charakteru so zdĺhavým priebehom liečenia, prípadne s kombinovanými poruchami zdravia, ktorá nadväzuje na predchádzajúcu ambulantnú alebo lôžkovú zdravotnú starostlivost'. V rámci poskytovanej úzkošpecializovanej prevencie a liečby využíva aj liečebnú a prípadne aj pracovnú rehabilitáciu, poskytuje chorým potrebnú špecializovanú ošetrovateľskú a psychologickú starostlivost' a súčasne im umožňuje dodržiavať náležitú životosprávu.
Spádovým územím je spravidla viacero okresov, alebo krajov, prípadne aj územie celej republiky.

- 6 -

OLÚ sa označujú podl'a prevažujúcej odbornej činnosti, ako napríklad odborný liečebný ústav tuberkulózy a pl'úcnych chorôb, rehabilitačný a doliečovaci odborný liečebný ústav a podobne.
Odborné liečebné ústavy, zamerané na poskytovanie zdravotnej starostlivosti detskej populácii, sa označujú prívlastkom "detské". Podľa prevažujúceho zamerania rozlišujeme
najmä: detské odborné liečebné ústavy pre choroby obehového ústrojenstva, tráviaceho ústrojenstva, endokrinné choroby, nešpecifické ochorenia dýchacieho systému, tuberkulózu, choroby nervové a duševné, choroby ortopedické a pohybového ústrojenstva, choroby obličiek a močových ciest a kožné choroby.
Kapacita lôžok jednotlivých lôžkových oddelení je určená ministerstvom v sieti zdravotníckych zariadení.
Ad 4. Liečebne pre dlhodobo chorých poskytujú najmä sekundárnu a následnú lôžkovú zdravotnú starostlivost', zameranú na dlhodobú liečbu osôb s poruchami zdravia chronického charakteru so zdĺhavým priebehom liečenia, pripadne s kombinovanými poruchami zdravia, ktorá nadväzuje na predchádzajúcu ambulantnú alebo lôžkovú zdravotnú starostlivost'. V rámci poskytovanej starostlivosti ide prevažne o odbornú ošetrovatel'skú, opatrovatel'skú a rehabilitačnú starostlivost'. Môžu sa tiež špecializovat' podl'a vybranej časti populácie (deti, dorast, dospelí).
Spádovým územím je viacero okresov.
Ad 5. Detské ozdravovne a sanatôria patria medzi detské odborné liečebné ústavy, ktoré vykonávajú doliečovanie chorých detí a podl'a svojho odborného profilu poskytujú rôzne zameranú špecializovanú dlhodobú preventívnu, liečebnú a rehabilitačnú starostlivost' deťom s poruchami zdravia, ktoré charakterizuje zdĺhavý priebeh.
Detské sanatória nemajú právnu subjektivitu, sú výlučne začlenenými zariadeniami samostatných polikliník alebo nemocníc s poliklinikou.
Ad. 6. Prírodné liečebné kúnele zabezpečujú zdravotnú starostlivost' {kúpel'nú starostlivost') a pri svojej činnosti využívajú predovšetkým prírodné liečivé zdroje a klimatické podmienky priaznivé na liečenie, prípadne oba tieto liečebné postupy v rámci následnej zdravotnej starostlivosti.
Ad. 7. Verejné lekárne, ktoré sú umiestnené v samostatných objektoch, sú prevádzkované ako neštátne zdravotnícke zariadenia a ich prevod podl'a zákona č. 278/1993 Z.z. o majetku štátu v znení neskorších predpisov nebol z rôznych dôvodov uskutočnený, sú navrhnuté do zoznamu zdravotníckych zariadení zahrnutých do privatizácie a navrhovanou metódou privatizácie je priamy predaj vopred určenému záujemcovi. Výnimočne, v prípade, že zriadenie lekárne bolo dofinancované z prostriedkov obce - bezodplatný prevod na obec.
Návrh na použitie priameho predaja vyplýva najmä zo skutočnosti, že súčasní prevádzkovatelia neštátnych lekární sú už vlastníkmi vnútorného vybavenia a zásob lekární a majú platné povolenia na prevádzkovanie neštátnych zdravotníckych zariadení. Všetky neštátne verejné lekárne museli splnit' podmienky stanovené Štátnym ústavom pre kontrolu liečiv, vyplývajúce zo zásad správnej výrobnej praxe. Väčšina týchto zariadení musela vložiť do rekonštrukcie priestorov nemalé finančné prostriedky, pretože Lekárenské služby pred odštátnením lekární už nemali dôvod spĺňať tieto podmienky. Uvedené sa týka aj lekární, ktoré sú neoddelitel'nou súčast'ou navrhovaných samostatných polikliník uvažovaných do 2. etapy privatizácie. Pri ich privatizácii priamym predajom bude uprednostnená obchodná spoločnost' založená pracovníkmi privatizovaného zariadenia, ktorej spoločníkom bude aj prevádzkovatel' lekárne.