MINISTERSTVO FINANCIÍ SLOVENSKEJ REPUBLIKY

Príloha č. 2

Niektoré dôležité skutočnosti a  okruhy problémov 
súvisiacich s prehlbujúcim sa deficitom obchodnej bilancie

(materiál bol spracovaný Inštitútom finančnej politiky Ministerstva financií SR)

Bratislava 28. február 2002
Niektoré dôležité skutočnosti a  okruhy problémov 
súvisiacich s prehlbujúcim sa deficitom obchodnej bilancie

I.	Vybrané charakteristiky vývoja zahraničného obchodu SR za rok 2001 z hľadiska rizík makrekonomickej stability
II.	Očakávaná situácia v r. 2002 
III.	Charakteristika hlavných problémových okruhov
IV.	Možné spôsoby riešenia 
V.	Hodnotenie plnenia „Komplexného programu podpory exportu“ z hľadiska úloh a nástrojov  MF SR

I/	Vybrané charakteristiky vývoja zahraničného obchodu SR za rok 2001 z hľadiska rizík makrekonomickej stability

1/	Deficit ZO s tovarmi sa za rok 2001 oproti stabilizačnému obdobiu (1999 – 2000) výrazne prehĺbil, a to z úrovne  4,77 % HDP v roku 2000 (resp. 5,55 % HDP v r. 1999) na cca 10,7 % HDP (resp. 9 % HDP za január až september). Vplyvom pokračujúceho rastu domáceho dopytu a spomalenia globálnej ekonomiky sa dynamika rastu vývozu znížila podstatne viac ako dynamika dovozu. Deficit ZO v daných podmienkach spôsoboval zápornú platobnú bilanciu SR v priebehu r.2001.
2/	Prehĺbenie deficitu ZO bolo spôsobené na jednej strane rastom investícií a spotreby (pri zmene doterajšieho sklonu sektora domácností k úsporám v prospech  sklonu k spotrebe) a na strane druhej spomalením globálnej ekonomiky a zahraničného dopytu, najmä v EÚ. Zvýšenie domáceho dopytu pri pretrvávajúcej štruktúre, charaktere, nepružnosti a nízkej konkurencie schopnosti výroby  viedlo k rastu dovozu a spomalenie globálnej ekonomiky  pri nízkej konkurencie schopnosti a nízkej miere  pridanej hodnoty na vývoze (nízky transformačný efekt) viedlo k výraznému spomaleniu vývozu. Ekonomika SR je dlhodobo charakteristická svojou vysokou dovozovou náročnosťou výroby, exportu aj domáceho dopytu. 
a)	Nárast sklonu k spotrebe v r. 2001 (podstatná zmena v správaní sa domácností) bol najmä v dôsledku mierneho rastu miezd, zníženia miery inflácie, zníženia daňového zaťaženia, nízkych úrokových sadzieb na vklady, príjmov z vyplatených dlhopisov FNM, pôsobenia nových obchodných centier, ale i v dôsledku dlhodobejšieho predchádzajúceho poklesu spotreby. 
b)	Zvýšený rast investícií bol zaznamenaný najmä u nefinančných podnikov a pravdepodobne bol ovplyvnený najmä daňovou politikou (zníženie daňového zaťaženia PO a podpora investícií)  a prílevom PZI.
3/	Na základe uvedeného možno predpokladať, že istý impulz pre zvýšenie domáceho dopytu a  následne deficitu bežného účtu vyslala fiškálna politika. Išlo najmä o vplyv viacnásobného radikálneho znižovania daňového zaťaženia a podpory podnikateľskej sféry pri pretrvávajúcom vysokom podiele obligatórnych výdavkov závislých od platnej legislatívy,  ako i výdavkoch vyplývajúcimi z integračných zámerov SR a zo splácania skrytých dlhov, a to bez zvažovania súčasných možností redukcie výdavkov v nadväznosti na výpadok príjmov. Z hľadiska plnenia globálneho indikátora riadenia financií štátneho rozpočtu – deficitu - možno konštatovať, že štátny rozpočet v r. 2001 vykázal nižší deficit bez nákladov na reštrukturalizáciu bánk, ako bol plánovaný; plánový deficit : 37,19 mld. Sk, realizovaný bez nákladov na reštrukturalizáciu: 36,32 mld. Sk. V súčasnosti nie sú ešte k dispozícii spoľahlivé informácie pre posúdenie celých verejných financií, avšak predbežne možno očakávať, že celková bilancia sa nebude výraznejšie odkláňať od zámeru udržať deficit verejných financií na úrovni 38 mld. Sk, t.j. 3,9 % HDP bez nákladov na reštrukturalizáciu a 46,9 mld. Sk, t.j. cca 4,8 % HDP s nákladmi na reštrukturalizáciu. Oproti r. 2000 sa tak plánovaný deficit verejných financií (VF) prehĺbil v dôsledku realizácie viacerých zámerov hospodárskej politiky, ktoré mali bezprostredný, avšak prechodný dopad tak na  príjmovú ako i výdavkovú stránku verejných financií. Deficit  VF v r. 2000 činil 2 % HDP bez nákladov na reštrukturalizáciu a 3,4 % s nákladmi.
4/	Z hľadiska vývoja dvojitého deficitu možno konštatovať, že podiel deficitu verejných financií na HDP sa v roku 2001 oproti roku 2000 zvýšil približne o 1,4 percentuálneho bodu (p.b.) a deficit BÚ PB na HDP sa pravdepodobne zvýši o 5,3 p.b., z 3,7 % na cca 9 %. 
5/	Z hľadiska komoditnej štruktúry poklesol medziročný prírastok vývozu automobilov, nerastných palív, poklesol vývoz železa a ocele, organických chemických výrobkov, plastov, spomaľuje sa dynamika aj vo vývoze papiera, nábytku, obuvi a znížil sa i medziročný prírastok vo vývoze strojov a ich častí. Zvýšenie dovozu sa prejavilo najmä v skupinách stroje a ich časti, elektrické zariadenia a prístroje a dopravné prostriedky (bez osobných automobilov), t.j. s investičným charakterom. Dovoz osobných automobilov a iných motorových vozidiel na prepravu osôb je štvrtou najvýznamnejšou podkapitolou Colného sadzobníka z hľadiska podielu dovozu na celkovom dovoze, tvorí 3,4 %, pričom medziročný index rastu bol až 153,2 %, t.j. najvyšší spomedzi tých, ktorých podiel na celkovom dovoze tvorí aspoň 0,9 % .
6/	Za hlavné príčiny opakujúceho sa vysokého deficitu ZO a vzniku vonkajšej nerovnováhy pri zvyšovaní rastu ekonomiky SR (ktoré sa obzvlášť prudko prejaví v čase globálnej recesie) možno považovať nasledovné skutočnosti: ekonomika SR je malá s nedostatkom vlastných surovinových a kapitálových zdrojov a s negatívnymi efektmi monopolného postavenia výrobcov v niektorých segmentoch produkcie; štruktúra výroby ešte stále vo veľkej miere odráža štruktúru vytvorenú v predchádzajúcej spoločnej republike, t.j. po roku 1993 neprebehli potrebné štrukturálne zmeny v prospech zefektívnenia ekonomiky; pretrváva enormne vysoká investičná náročnosť ekonomiky s nízkym multiplikatívnym efektom - každé obnovenie rastu ekonomiky prináša zvýšenie rastu investícií a dovozu, ako i zvýšenie ich podielu na HDP. V r.2001 sa opätovne priblížil podiel tvorby hrubého fixného kapitálu na HDP v s.c. k úrovni 30 %, pričom maximálny podiel od r. 1993 bol v r. 1998 36,9 % HDP a minimálny v r. 1995 26,4 % HDP. Podiel dovozu tovarov a služieb v s.c. na HDP dosiahol v r. 2001 83,4 % (v 1.Q. dokonca 87 %), čo je najvyššia hodnota od r. 1993. Podiel dovozu na agregovanom dopyte dosiahol tak rekordných 45,5 %. V r. 1995, kedy bol boom ekonomiky a najvyšší rast HDP, činil tento podiel len 36,7 %. V r. 2001 sa v daných podmienkach uplatňovala makroekonomická politika na podporu rastu, a to naviac v podmienkach signalizovanej globálnej recesie. 
7/	Vývoj ekonomiky v r. 2001 bol sprevádzaný ďalším znižovaním  reálneho rastu  produktivity práce (PP) meranej cez HDP. Maximálny index rastu bol v r. 1994 a 1997, postupne 6,8 % a 6 %, avšak v 2.Q.2001 poklesol na 0,3 %. Zlepšením vývoja v 3.Q. sa mierne rast PP zvýšil, a tak v ¾ roku 2001 činil cca 1,1 %. 
8/	Relácie vo vývoji investícií a bežného účtu určujú vývoj národných úspor. Ich podiel na HDP sa v priebehu r. 2001 znižoval – z 29,3 % v 1.Q. na 27,4 % v 3.Q. Vplyvom stabilizačnej politiky sa podiel úspor na HDP v priebehu r. 2000 zvýšil až 29,4 % v 3.Q., t.j. na úroveň blízku maximu, ktoré bolo dosiahnuté  v čase boom-u ekonomiky v r. 1995.
9/	Vplyvom doterajšieho vývoja výkonnosti ekonomiky a súčasne vývoja výmenného kurzu voči USD sa podiel HDP na obyvateľa vyjadrený v USD po roku 1998 znižoval a dostal sa úroveň dosahovanú  medzi rokmi 1995 a 1996.
10/	Za január až september 2001 činil deficit BÚ PB 7,6 % HDP a prebytok na kapitálovom a finančnom účte nepokrýval deficit na bežnom účte. Celková platobná bilancia bola na rozdiel od septembra 2000 záporná, a to na úrovni 1,97 % HDP s negatívnym dopadom na vývoj devízových rezerv. Devízové rezervy klesli z úrovne rovnej cca 3,4 násobku priemerného mesačného objemu dovozu na konci roka 2000 na cca 2,8 násobok, pričom ku koncu decembra sa zvýšili na 3-násobok dovozu.  Zámer vlády  v rámci Vyhlásenia o hospodárskej politike pre roky 2001 a 2002 v súvislosti s EFSAL pôžičkou a monitorujúcim programom MMF  Staff - Monitored Program (SMP) znel „posilniť  externú pozíciu zvýšením rezerv na úroveň zabezpečujúcu štvormesačný dovoz“. 
11/	Negatívny vývoj celkovej vonkajšej bilancie v r.2001 oproti r.2000 môže znamenať za istých okolností riziko pre makroekonomickú stabilitu v strednodobom horizonte. Dôležité je preto identifikovať príčiny, ich charakter z hľadiska strednodobého vývoja a následne špecifikovať možné postupy, prípadne zmeny v relevantných politikách (fiškálna, menová, cenová, kurzová, sektorové politiky), a to s ohľadom na časovú účinnosť možných opatrení – promptné alebo systémového charakteru s časovo posunutými efektmi. 
12/	Vývoj platobnej bilancie (PB) bol negatívne, ale v niektorých prípadoch aj pozitívne ovplyvňovaný nasledovnými medziročnými zmenami vo vývoji jednotlivých účtoch PB:
a)	hore uvedené prehĺbenie deficitu ZO s tovarmi; 
b)	zníženie prebytku bilancie služieb (v dôsledku prehĺbenia deficitu tzv. iných služieb celkom, a to vplyvom vývoja v stavebných prácach a službách obchodnej povahy; bilancia  zahraničného. cestovného ruchu bola kladná  a rastie);
c)	zmiernenie deficitu bilancie výnosov  (najmä vplyvom rastu výnosov z cenných papierov NBS a úrokov z vkladov komerčných bánk v zahraničí; rástli úroky z cenných papierov pri súčasnom poklese platieb úrokov z úverov, čo súviselo so zmenou štruktúry zdrojov čerpaných zo zahraničia );
d)	výrazné zvýšenie kladného salda bežných transferov (inkasá zo zahraničia za prevody fyzických a právnických osôb, napr. podpory, odškodnenia, náhrady ako i neinvestičné dotácie poskytnuté do komerčného sektora na prevádzkové potreby);
e)	zníženie kladného salda kapitálového účtu aj finančného účtu (FÚ);
f)	v rámci FÚ ide najmä o :
•	zníženie čistého prírastku priamych investícií v SR (podnik priamej investície = rezident) v dôsledku nižšej hodnoty majetkovej účasti a reinvestičného zisku; prílev PZI do SR postačoval v októbri na pokrytie 73 % deficitu BÚ; prílev bol ovplyvnený prírastkom majetkovej účasti zahraničných investorov v SR, z čoho privatizačné príjmy (realizované v bankovom sektore) predstavovali cca 48 %; do bankového sektora smerovalo spolu s privatizačnými príjmami až 57 % z celkového prílevu; zvyšná časť bola použitá na navýšenie majetkovej účasti zahraničných investorov v priemysle (najmä výroba potravín a nápojov a výroba chemikálií – 16 % z celkového prílevu), vo veľkoobchode a maloobchode (13 %) a v doprave a spojoch (5 %). Z uvedených trendov  vyplýva, že objem aj charakter PZI nemusí naplniť očakávania a môže byť jedným z rizikových faktorov tak z hľadiska samotného prefinancovávania bežného účtu, ako i z hľadiska akcelerácie výkonu a konkurencie schopnosti ekonomiky.
•	záporné saldo  portfóliových investícií (v r. 2000 kladné), t.j. odlev kapitálu ;
•	v októbri opätovný prílev tzv. ostatných investícií (po predchádzajúcom odleve);
•	devízové rezervy NBS v priebehu r.2001 boli nižšie ako v r.2000, na úrovni cca 2,8-mesačného dovozu, pričom v r. 2000 boli na úrovni 3,4-mesačného dovozu. Avšak podľa posledných informácií  v novembri aj v decembri vzrástli na úroveň rovnú 3-násobku (zámer pre r. 2002 v rámci SMP je 4-násobok) a v nominálnej hodnote prevyšovali úroveň z decembra 2000. Výdavky boli určované splátkami dlhovej služby vlády a výdavkami NBS vyplývajúcimi z platieb v rámci zahraničného platobného styku pre klientov NBS. Príjmy tvorili výnosy z privatizačných aktivít vlády, výnosy z depozít a cenných papierov v portfóliu NBS a pôžička pre Štátny fond cestného hospodárstva. Zahraničná zadlženosť v októbri stúpla na 11,1 mld. USD, podiel dlhu na obyvateľa stúpol na 2 066 USD (v sept. 2040 USD).

II/	Očakávaná situácia v r. 2002

1/	Príčiny zápornej bilancie v ZO budú zväčša pretrvávať aj v r. 2002 -  spomalenie globálnej ekonomiky (aspoň v prvej polovici roka), zvýšený domáci dopyt vplyvom  zvýšeného sklonu k spotrebe a k investíciám podporený aj nižšou mierou inflácie (redukcia rozsahu úprav regulovaných cien), nepružnosť  ponukovej stránky ekonomiky, vysoká dovozová náročnosť výroby, exportu aj domáceho dopytu.  
2/	Na druhej strane možno očakávať aj pôsobenie niektorých vplyvov zmierňujúcich  doterajšie tempo rastu investícií, a teda aj dovozu a podporujúcich rast exportu, včítane pozitívnych efektov investícií r.2001 na konkurencie schopnosť ekonomiky. Podľa predbežných odhadov možno v r. 2002 očakávať opäť vysoký, avšak oproti r. 2001 nižší deficit ZO a BÚ, postupne na úrovni okolo  90 mld. Sk a takmer 80 mld. Sk. Ocenenie veľkosti rizika vonkajšej nerovnováhy, resp. schopnosti prefinancovania BÚ si nutne vyžaduje poznať odhad prílevu PZI, najmä objemu z privatizácie, pretože vplyvom vývoja vonkajšej ekonomiky možno počítať so zvýšenou obozretnosťou tzv. investorov na zelenej lúke.
3/	Podľa schváleného štátneho  rozpočtu na rok 2002 možno očakávať mierne zníženie deficitu VF - z úrovne 3,9 % HDP na 3,5 % HDP bez nákladov na reštrukturalizáciu, avšak mierne zvýšenie deficitu vrátane nákladov na reštrukturalizáciu - z úrovne cca 4,8 % na cca 5 %. Zámerom fiškálnej politiky v strednodobom horizonte je postupné znižovanie deficitnosti a podpora makroekonomickej stability, avšak v roku 2002 budú na deficit VF opätovne  pôsobiť tlaky súvisiace s buď realizáciou alebo s odkladom reforiem a opatrení vo viacerých sférach, napr. : na príjmovej strane opätovné zníženie daňového zaťaženia príjmov a podpora podnikateľského sektora, na výdavkovej strane pretrvávajúci vysoký podiel obligatórnych výdavkov (74 %), a to najmä výdavkov súvisiacich s decentralizáciou  štátnej správy a realizáciou zákona o verejnej  a štátnej službe, s kapitolou Štátny dlh, výdavky na štátom platené poistné, ale i fakultatívne výdavky na financovanie niektorých  priorít hospodárskej politiky, avšak  v obmedzenom rozsahu. Za predpokladu, že zámerom hospodárskej politiky naďalej zostáva udržanie ekonomického rastu, sú v súčasnosti ďalšie možnosti pôsobenia fiškálnej politiky v prospech vývoja bežného účtu výrazne limitované. Hlavným cieľom fiškálnej politiky naďalej zostáva dôsledné plnenie už deklarovaných zámerov a záväzkov.

III/	Charakteristika hlavných problémových okruhov

Prioritnou úlohou je oceniť riziko prefinancovania BÚ a rozhodnúť, či existujú vhodné privatizačné postupy, t.j. či existuje riešenie problému formou navýšenia finančného účtu, alebo je nutné nastoliť stabilizačnú reštriktívnu politiku, t.j. hľadať riešenie problému formou rýchleho znižovania deficitu bežného účtu. V poslednom prípade môže dôjsť v súčasných podmienkach vývoja globálnej ekonomiky aj k poklesu ekonomiky SR a určite by došlo k spomaleniu procesu reálnej aj nominálnej konvergencie. Trvalou úlohou jednoznačne zostáva hľadať vhodné postupy  na podporu kvalitatívnych štrukturálnych zmien na ponukovej stránke ekonomiky - v oblasti podnikateľskej sféry.

Napriek tomu, že v SR sa uplatňuje režim riadeného plávajúceho kurzu (PK), považujeme za dôležité venovať pozornosť  aj jeho možným vplyvom na vývoj v ZO a na BÚ. PK vytvára predpoklady vonkajšej rovnováhy z dlhodobého hľadiska, pričom ale z krátkodobého hľadiska môže nastať výrazná odchýlka reálneho kurzu od rovnovážneho aj v režime PK. Z tohto pohľadu považujeme za vhodné posúdiť, či nie je v súčasnosti kurz Sk reálne nadhodnotený a zvážiť pritom napr. nasledovné fakty:
•	Vyššia miera inflácie v SR oproti zahraničiu (tzv. inflačný diferenciál), stále relatívne nízky ekonomický rast a produktivita práce by mali viesť k nominálnej depreciácii kurzu Sk. O tom môže svedčiť aj silný pokles dynamiky exportu, ktorý naznačuje  problémy s medzinárodnou konkurencieschopnosťou domácich výrobcov, prejavujúce sa najmä v čase globálnej recesie. 
•	Priebežný vývoj kurzu Sk môže byť príliš pozitívne ovplyvňovaný prílevom zahraničného kapitálu. Problémom však je, že prevažná časť PZI pozostáva z príjmov z privatizácie. Takýto tok kapitálu má jednorázový a šokový charakter. Deficit BU PB potom nie je spojený s dlhodobou tendenciou efektívnej alokácie kapitálu, a preto ho nemožno považovať za rovnovážny jav.
•	Podľa posledných informácií (Menový vývoj NBS) sa nominálny efektívny kurz Sk zhodnotil  na medziročnej báze v októbri o 2,5 %, v novembri o 2,6 % a v decembri o 2,7 %; reálny efektívny kurz sa zhodnotil o 1,3 %; 1,5 % a 0,9 % (počítané na báze indexu cien výrobcov PPI, východiskového roku 1999 a pre deviatich najvýznamnejších obchodných partnerov). 
Výrazný deficit BÚ PB je totiž dlhodobo udržateľný len za predpokladu, že investície, ktorými je generovaný, budú v budúcnosti prinášať výnos, ktorý deficit pokryje. V opačnom prípade musí dôjsť zákonite k znehodnoteniu reálneho kurzu.
 
IV/	Možné spôsoby riešenia

Spôsoby riešenia, resp. opatrenia je vo všeobecnosti možné voliť z viacerých hľadísk, najmä z hľadiska : 
a)	jednotlivých politík a ich  nástrojov - fiškálna,  menová, cenová, sektorové (štrukturálne reformy)  
b)	okamžitého, resp. krátkodobého riešenia problému PB -  relácie medzi BÚ a FÚ
•	buď hľadať prostriedky z privatizácie na prefinancovanie deficitu súvisiaceho najmä s momentálnym vývojom globálnej ekonomiky
•	alebo znižovať deficit BÚ stabilizačnou politikou zameranou na zníženie domáceho dopytu (celoplošne alebo selektívne vo vzťahu  k ZO)
c)	kvalitatívnych štrukturálnych zmien vo výrobe, t.j.  z hľadiska strednodobého.

Konkrétne možno konštatovať :
a)	Vplyvy možných nástrojov fiškálnej politiky nie sú pre riešenie potenciálneho problému v r. 2002 dostatočne pružné, a naviac, ako už bolo spomenuté, možnosti fiškálnej politiky sú výrazne limitované; v strednodobom horizonte ide v podstate o plnenie už deklarovaných zámerov konsolidácie VF. V danej spojitosti považujeme za dôležité zdôrazniť najmä záväzok použiť príjmy z privatizácie prednostne na splácanie zahraničného dlhu, pokračovať v reforme riadenia verejných financií a v r. 2002 už neznižovať viac daňové zaťaženie.
b)	Hlavným nástrojom menovej politiky sú úrokové sadzby stanovované NBS s cieľom udržať cenovú stabilitu. Keďže očakávame ďalší pokles inflácie a poskytované úvery nemožno považovať za zdroj sledovaného problému, nebolo by vhodné zvyšovať nominálne úrokové sadzby. Opatrenie by pôsobilo proti rastu ekonomiky a proti kovergenčným cieľom.
c)	V režime plávajúceho kurzu sú možnosti priamych náprav značne obmedzené. Do úvahy prichádzajú prakticky len intervencie NBS na devízových trhoch v smere oslabenia kurzu Sk (otázna je možnosť správneho odhadu rovnovážneho kurzu a špecifikovanie rozsahu  volatility).
d)	Pre  uplatnenie cenovej politiky a pre zvýšenie nepriamych daní (ovplyvňujú cenovú hladinu) nie je v súčasnosti politická vôľa. Odkladom úprav regulovaných  cien sa zvýši miera inflácie v ďalších rokoch a spomalí sa proces cenovej aproximácie, a naviac v r.2002 sa podporí domáci dopyt a tlak na vznik, resp. prehĺbenie vonkajšej nerovnováhy.
d)	Použitie nástrojov obchodnej politiky typu tarifných opatrení nepovažujeme z hľadiska integračných ambícií za vhodné. Tieto opatrenia majú hlavne dočasný efekt a odďaľujú reálnu reštrukturalizáciu ekonomiky. Za vhodnejšie považujeme netarifné opatrenia, pre ktoré je však potrebné vytvárať príslušné mechanizmy.
e)	Dôraz sa preto musí naďalej klásť na podporu rýchlejších štrukturálnych a kvalitatívnych zmien v podnikateľskej sfére – z hľadiska odvetvovej štruktúry domácej výroby a zahraničného dopytu, z hľadiska zvyšovania produktivity práce a konkurencieschopnosti na zahraničných trhoch, z hľadiska informovanosti a dobrého manažmentu a marketingu, ....Efekty opatrení tohto druhu však prichádzajú s časovým posunom a pravdepodobne nepomôžu vyriešiť problém BÚ v r. 2002. 
f)	Zvyšovanie rastu ekonomiky SR a prebiehajúca transformácia a štrukturálne zmeny si nutne vyžadujú zvýšený prílev PZI, pričom dočasný vankúš z prílevu PZI musí byť efektívne využitý . Pri  posudzovaní veľkosti rizika a problému z hľadiska PZI je potrebné počítať nielen s prílevom ale aj s odlevom PZI.
Niektoré možné dopady vysokého deficitu : Vzhľadom na uvedené fakty možno konštatovať, že sa momentálne zvyšovanie deficitu BU PB nepremieta do znehodnocovania kurzu Sk. Pokiaľ by sa však spomalil prílev PZI, ktorý v súčasnosti financuje deficit BU PB, je veľmi pravdepodobné, že by mohlo dôjsť k výraznejšiemu oslabeniu Sk, s potenciálnym dopadom na infláciu. Pre posúdenie vážnosti rizika a vzniku problému vo vonkajšej bilancii je nevyhnutné poznať odhad prílevu PZI. 

V/	Hodnotenie plnenia „Komplexného programu podpory exportu“ z hľadiska úloh a nástrojov  MF SR a návrh opatrení

V súvislosti s prípravou materiálu „Správa o vývoji zahraničného obchodu SR za rok 2001 a hodnotením Komplexného programu podpory exportu, prijatého uznesením vlády SR 16.júna 1999 č.499, poskytujeme vyjadrenie k tým bodom uznesenia, ktoré boli pridelené do kompetencie  MF SR.

K úlohe A. 2. uznesenia vlády č. 499/1999 – „program realizácie opatrení na posilnenie medzinárodnej spolupráce v boji proti páchaniu colných podvodov, znižovanie administratívnej náročnosti pri colnom vybavovaní, efektívnejšie využívanie prostriedkov pri budovaní colných priechodov a informačnom on-line systéme colníc“ sa plnil takto:

-	v programe realizácie opatrení na posilnenie medzinárodnej spolupráce v boji proti páchaniu colných podvodov boli realizované kontrolné akcie na úrovni regionálnych útvarov colných úradov Slovenskej republiky a Maďarskej republiky,  Slovenskej republiky a Českej republiky, Slovenskej republiky a Poľskej republiky,
-	uskutočnila sa výmena informácií napomáhajúcich účinne predchádzať, odhaľovať a potláčať rôzne konania odporujúce colným predpisom medzi susediacimi colnými správami ako na centrálnej, tak i na regionálnej úrovni, ako napr. pašovanie cigariet, liehu  a pod.,
-	v oblasti colníctva boli podpísané a sú prerokúvané ďalšie medzinárodné dohody o vzájomnej medzinárodnej spolupráci (napr. s Juhosláviou, Izraelom, Rumunskom, Českou republikou a Belgickom),
-	Slovenská republika pristúpila k „Medzinárodnému dohovoru o vzájomnej administratívnej pomoci pri prevencii, úradnom zisťovaní a potláčaní colných deliktov“ (Nairobi),
-	taktiež boli realizované priame kontakty s jednotlivými zložkami colných správ, okrem tradičných z Českej republiky, Poľskej republiky, Maďarskej republiky aj so       zástupcami colnej správy Ukrajiny, colným atašé Francúzska a colným atašé       Škandinávskych krajín.

Pri znižovaní administratívnej náročnosti pri colnom vybavovaní sa uskutočnili nasledujúce aktivity:

-	Colné riaditeľstvo SR v závere minulého roka ukončilo práce na spustení činnosti siete nácestných stredísk so zámerom podpory exportu v súlade s uznesením vlády SR č. 499 zo 16.6.1999 ku Komplexnému programu podpory exportu. Na ôsmich nácestných strediskách sa začalo vykonávať colné konanie v súlade s Koncepciou vybudovania siete nácestných stredísk. Cieľom bolo dosiahnutie zníženia administratívnej náročnosti pri colnom konaní a tiež dobudovanie informačného on-line systému, ktorý je z toho pohľadu veľmi dôležitý.

-	Širším uplatňovaním zjednodušených postupov najmä pri vývoze a tranzite tovaru sa znižujú colné formality a ich vykonávanie a zodpovednosť z toho vyplývajúca sa prenáša na vývozcov a odosielateľov. Ide o jednostranný aktívny nástroj zahraničnoobchodnej politiky, ktorým sa colné konanie zefektívni, zjednoduší a v konečnom dôsledku zrýchli. Za týmto účelom Colné riaditeľstvo SR prenesie kompetencie pri udeľovaní štatútu schváleného odosielateľa v spoločnom tranzitnom režime na colné úrady, vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti a tiež z dôvodu, že väčšina zahraničného obchodu sa realizuje práve so zmluvnými stranami Dohovoru o spoločnom tranzitnom režime (krajiny EÚ, EZVO, Česká republika, Poľsko a Maďarsko). 	

Efektívnejšie využívanie prostriedkov pri informačnom on-line systéme:

V októbri 2001 bola podpísaná  Zmluva o dielo s dobou realizácie do konca roku 2002 (pripojenie 71 bodov) - do konca roku 2001 zrealizovať 41 bodov. Predmetom uvedenej zmluvy je dobudovanie pevnej komunikačnej siete MF SR – časť WAN Colnej 
správy SR, vrátane licencií štandardného programového vybavenia s ohľadom na existujúcu topológiu a technológiu siete.  Súčasťou predmetu zmluvy je aj technológia pre prenos hlasu, technológie pre posilnenie existujúcej backbonovej siete spájajúcej CR SR a colné úrady a jej záložné riešenie monitorovacieho systému pre dohľad nad stavom siete 
so vzdialeným prístupom.

Počas roka 200l bol realizovaný projekt TIS (Tranzitný informačný systém) - 1. etapa – Centrálne miesto tranzitu, ktorej implementácia zabezpečuje splnenie základných pravidiel a podmienok pripojenia národného tranzitného systému do medzinárodného automatizovaného tranzitného systému (NCTS), budovaného v rámci Dohovoru o spoločnom tranzitnom režime. 1. etapa TIS rieši problematiku zberu, evidencie a výmeny informácií o tranzitných operáciách. Aplikačné programové vybavenie je nasadené na colných úradoch a CR SR, ktoré bude komunikovať s NCTS. 
Koncom roka 2001 začala prípravná fáza projektu TIS – 2. etapa, ktorej implementácia zabezpečí zber, evidenciu a výmenu informácií o tranzitných operáciách na pracoviskách colných úradov, prepojenie na obchodnú sféru a výmenu informácií o tranzitných operáciách prostredníctvom komunikačného systému CCN/CSI s ostatnými členskými krajinami Dohovoru o spoločnom tranzitnom režime.

-	Schválením zákona o spotrebnej dani z minerálnych olejov, ktorý nadobudol účinnosť 1.1.2002, sa colná správa stala správcom SPD v plnom rozsahu. V rámci I. etapy realizácie prípravy na prevzatie správy SPD z MO vyvinula CS SR aplikačné programové vybavenie SysNed na registráciu daňových subjektov. Po dôkladnej analýze pracovných postupov v tejto oblasti je realizovaná II. etapa – vývoj a implementácia aplikácie na spracovanie daňových priznaní, odberných poukazov, sprievodných dokumentov. 

V rámci vývoja AIS – administratívneho informačného systému boli ukončené práce na projekte Integrovaný služobný predpis – ISP. Ďalej bola implementovaná elektronická spisová služba na Colnom úrade Bratislava. V júni 2001 bola vyvinutá nová verzia aplikácie spisová služba (SS) na základe pripomienok používateľov a nasadená na Colnom riaditeľstve SR, Colnom úrade Bratislava a Colnom úrade Štúrovo. Na colných úradoch bola implementovaná funkcionalita pre prepojenie s finančným systémom Platby 2000. S predpokladom rozšírenia aplikácie SS na všetky colné úrady boli začaté práce na module Organizačná štruktúra Colnej správy SR, ktorý bude slúžiť na centralizovanú administráciu referenčných údajov využívaných aplikáciami tvoriacich AIS.

V rámci prác na prepojení colného a daňového informačného systému (projekt Efekt CD) bolo realizované prepojenie Colného riaditeľstva SR a Daňového riaditeľstva SR špeciálnou dátovou linkou, slúžiacou na prenos údajov z CIS do DIS vo forme čiarového kódu. Paralelne sa začali práce na vytvorení jednotného registra subjektov v rámci rezortu MF SR.

Začali sa testovacie práce uskutočniteľnosti prenosu „Rýchlej informácie o úhrade dovoznej platby a zložení zábezpeky na depozitný účet“ za účelom urýchlenia colného konania. Prenos umožní deklarantom uhradiť dovoznú platbu prostredníctvom komerčných bánk v prospech účtov Colného riaditeľstva  SR vedených v NBS, pričom príslušný colný úrad bude informovaný o zaplatení dovoznej platby okamžite.

K úlohe B. 4. uvádzame, že na cestnom hraničnom priechode Vyšné Nemecké – Užhorod v roku 2001 bola realizovaná 2. etapa výstavby rozšírenia tohoto hraničného priechodu, ktorá pozostávala z výstavby objektov kontrolnej haly nákladnej dopravy, pracovísk pre fytosanitárnu a veterinárnu kontrolu a dobudovania inžinierskych sietí zabezpečujúcich infraštruktúru uvedených stavebných objektov. K 31.12.2001 bola stavba ukončená, skolaudovaná a odovzdaná do užívania CÚ Čierna nad Tisou. Z prevádzkového hľadiska k uvedenému termínu sprevádzkovania 2. etapy stavby bol zabezpečený monitorovací systém, ako aj vybudovanie kontrolnej haly nákladnej dopravy.
Výstavba cestných hraničných priechodov Čierna nad Tisou – Solomonovo a Maťovce – Užhorod vyplynula z rokovaní zmiešanej medzirezortnej komisie so zástupcami Ukrajiny v dňoch 21.-22. 3. 1994 a 24-25. 5. 1994 a následne z uznesenia vlády SR č.1070 z 18. 10. 1994. Vzhľadom k tomu, že do dnešného dňa nedošlo k doriešeniu konkrétnej problematiky spojenej so samotnou výstavbou a prevádzkou uvedených stavieb s ukrajinskou stranou, prípravné práce na uvedených stavbách boli pozastavené. Z tohoto dôvodu je stav na týchto akciách nezmenený a príprava výstavby hraničných priechodov je pozastavená.

Návrh opatrení :

Z pohľadu colnej problematiky majú výrazný vplyv na znižovanie deficitu obchodnej bilancie SR najmä autonómne nástroje zahraničnoobchodnej politiky . 

•	navrhujeme zrušiť automatické licencie na vývoz tovaru, ktoré môžu byť nahradené výstupmi z colnej štatistiky u konkrétnych dotknutých komodít, čím bude dosiahnuté požadované štatistické sledovanie a zníži sa náročnosť vybavovania obchodných prípadov
•	rozvíjať a podporovať  vznik ďalších nácestných stredísk s cieľom znižovania administratívnej náročnosti pri colnom konaní, 
•	širším uplatňovaním zjednodušených postupov najmä pri vývoze a tranzite tovaru sa znižujú colné formality a ich vykonávanie a zodpovednosť z toho vyplývajúca sa prenáša na vývozcov a odosielateľov. Ide o jednostranný aktívny nástroj zahraničnoobchodnej politiky, ktorým sa colné konanie zefektívni. Za týmto účelom Colné riaditeľstvo SR prenesie kompetencie pri udeľovaní štatútu schváleného odosielateľa v spoločnom tranzitnom režime na colné úrady ( väčšina zahraničného obchodu
•	zintenzívnenie osvety a propagácie najmä zjednodušených postupov udeľovaných v zmysle Colného zákona a Dohovoru o spoločnom tranzitnom režime pri vývoze a tranzite. Propagácia postupov, predpisov i dosiahnutých výsledkov colnej správy sa jednoznačne zlepšila, čo tiež má a bude mať pozitívny vplyv na presadzovanie pozitívnych trendov v zahraničnoobchodnej výmene.