Správa
o situácii v Iraku 

1.  Politicko-bezpečnostná situácia v Iraku
Bezpečnostnú situáciu v Iraku možno charakterizovať ako nestabilnú a napätú. Situáciu zhoršovali od začiatku apríla tohto roka viaceré nepokoje, cielené útoky proti koaličným silám a zvýšené napätie najmä v mestách Fallúdža, Ramádí, Nadžaf, a v niektorých štvrtiach Bagdadu, vyvolané najmä stúpencami radikálneho šíitského vodcu Muqtadu as-Sadra, ktorý v posledných dňoch zmiernil svoj postoj vyhlásením, že podporí novú irackú vládu, ak bude viac dbať na verejnú mienku Iračanov. 
Okrem milícií as-Sadra v Iraku operujú štruktúry napojené na al-Káidu pod vedením jordánskeho militanta Abú Musába az-Zarkáwí, ktorých cieľom je deštrukcia krajiny a konfrontácia USA bez akéhokoľvek programu.
Cieľom týchto nepokojov bolo zvrátiť stabilizačný postkonfliktný proces v Iraku a znemožniť odovzdanie moci Iračanom. Pre pôsobiace koaličné sily bol apríl 2004 najkrvavejším mesiacom od skončenia hlavných bojov so silami irackého diktátora S. Hussajna v máji minulého roku. V Iraku bolo počas uplynulých týždňov zajatých asi 50 cudzincov rôznymi radikálnymi skupinami, ktoré obzvlášť nehumánnym spôsobom zavraždili niekoľko zajatcov s cieľom demonštrovať silu a šíriť strach medzi obyvateľstvom krajín, s  ktorých zavraždení pochádzali. Únosy a vraždy cudzincov sú politicky motivované s primárnym cieľom ovplyvňovať najmä verejnú mienku obyvateľstva krajín zapojených do mnohonárodných síl a dosiahnuť stiahnutie koaličných vojsk z Iraku. 
Dňa 29. mája 2004 sa vtedajšia Iracká vládna rada a Spojenými štátmi americkými vedená administratíva spolu s OSN dohodli na zložení novej dočasnej irackej vlády na čele s Ijádom Alláwím. Prezidentom Iraku sa stal sunnitský moslim Ghazí Jawár. Na posty viceprezidentov boli menovaní šíita Ibrahim Džáfarí a Kurd Rodža Núrí Šawís. Dočasná iracká vláda oficiálne prevzala moc do svojich rúk dňa 28. júna 2004.
Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1546 z dňa 8. júna.2004 dočasná iracká vláda má za úlohu budovať stabilný, federálny, demokratický, pluralistický a zjednotený Irak. Plánovaný politický proces v Iraku podľa tejto rezolúcie predpokladá:
1.	prevzatie moci dočasnou irackou vládou do 30. júna 2004;
2.	zorganizovanie národnej konferencie odzrkadľujúcej rôznorodosť irackej spoločnosti
3.	do 31. decembra 2004, najneskôr do 31. januára 2005, usporiadanie priamych demokratických volieb do Prechodného národného zhromaždenia, ktoré bude mať zodpovednosť za vytvorenie Prechodnej irackej vlády a vypracovanie návrhu definitívnej irackej ústavy vedúcej k  ústavne zvolenej vláde k 31. decembru 2005. 
	Poradný tím OSN už vymenoval nezávislú volebnú komisiu, ktorej úlohou je pripraviť prvé demokratické voľby v Iraku. Členovia komisie boli vybraní z celej krajiny, nárast násilia od apríla však znemožnil pohovory s kandidátmi v niektorých častiach Iraku. Iracká vláda plánuje uskutočniť v októbri  2004 celonárodné sčítanie obyvateľstva. 
Dočasná iracká vláda zdôrazňuje, že prítomnosť zahraničných vojakov bude zárukou bezpečnosti po tom, ako krajina opätovne získa svoju zvrchovanosť, pričom medzinárodné sily by mali zostať v Iraku dovtedy, kým krajina nebude schopná zaistiť svoju vlastnú bezpečnosť. Predseda vlády Alláwi vyzval na ukončenie útokov vzbúrencov na mnohonárodné sily.  Zároveň poďakoval USA, V. Británii a ďalším spojeneckým krajinám, za ich úlohu pri zvrhnutí bývalého režimu. V oblasti ekonomiky uviedol premiér medzi hlavnými problémami Iraku infláciu, nezamestnanosť a slabú kúpnu silu. 
V snahe posilniť bezpečnosť zaviedla dočasná iracká vláda od 1. júla 2004 vízovú povinnosť pre všetkých cudzincov prichádzajúcich do Iraku. 
Ďalším opatrením dočasnej irackej vlády je reštrukturalizácia bezpečnostných síl v krajine. Všetky iracké bezpečnostné zložky by mali byť odteraz nasadzované v boji proti terorizmu. V tejto súvislosti zároveň vláda požiadala medzinárodné spoločenstvo o pomoc v boji proti terorizmu, najmä o výzbroj pre iracké bezpečnostné sily. V tejto súvislosti vyjadrila presvedčenie, že pomoc príde v rámci rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1346 aj od arabských a islamských národov. 
V rámci reštrukturalizácie bezpečnostných síl bol vytvorený Výbor národnej bezpečnosti na ministerskej úrovni, ktorého členmi sú minister obrany, minister vnútra, minister zahraničných vecí, minister spravodlivosti a minister financií. Bolo vytvorené aj  Centrum pre spoločné operácie, ktoré bude mať kontrolu nad aktivitami súvisiacimi s národnou bezpečnosťou.
Dočasná iracká vláda prijala nové bezpečnostné opatrenia, ktoré umožňujú predsedovi vlády vyhlásiť stanné právo v nepokojných oblastiach v snahe stabilizovať bezpečnostnú situáciu v krajine. Zákon dáva právomoc predsedovi vlády, po jednomyseľnom súhlase vlády, vyhlásiť zákazy vychádzania a uzavierať konkrétne oblasti, vykonávať pátracie operácie a zadržiavať osoby so zbraňami. Umožňuje mu tiež menovať guvernérov a vojenských veliteľov pre určité oblasti. V prípade, že iracké sily nebudú schopné vykonávať svoje úlohy, alebo budú preťažené, iracká armáda môže požiadať o pomoc mnohonárodné sily. V kontexte s uvedeným a v koordinácii s miestnymi kurdskými vodcami bolo takto vyhlásené stanné právo v severnej časti Iraku obývanej kurdskou menšinou.
Procesu stabilizácie v krajine môže prispieť i spravodlivý súd s bývalým irackým diktátorom S. Hussajnom, ktorý začal 1. júla 2004. Samotný proces sa začne na budúci rok a S. Hussajn bude čeliť obžalobe pozostávajúcej z 12 bodov, týkajúcich sa zločinov proti ľudskosti spáchaných počas takmer 24 rokov jeho vlády. 
1.1  Stratégia EÚ k Iraku
	Európska komisia odporučila, aby sa na pomoc pri obnove Iraku a rozvoj vzťahov s Irakom v rámci trojfázovej stratégie do roku 2006 vynaložilo ročne okolo 200 miliónov eur (asi osem miliárd korún). Prvá fáza novej stratégie zahŕňa obdobie od nedávneho odovzdania moci dočasnej irackej vláde po voľby do dočasného národného zhromaždenia naplánované na január 2005. V tomto období EÚ chce poskytnúť pomoc pre organizáciu volieb, budovanie občianskej spoločnosti a nastoľovanie vlády zákona.
Druhá fáza začína voľbami a siaha až po referendum o novej ústave a všeobecné voľby plánované do konca roka 2005. V tomto časovom úseku EÚ chce nadviazať politické vzťahy s novou irackou vládou a chce sa podieľať na opätovnom naštartovaní irackej ekonomiky.
V tretej fáze - od začiatku roku 2006 - chce EÚ začať rokovania o plnej dohode medzi EÚ a Irakom ohľadne obchodu, pomoci a politického a kultúrneho dialógu.
Konkrétne spôsoby podieľania sa EÚ na obnove Iraku sú predmetom rokovaní s dočasnou irackou vládou. Prvým krokom bola účasť ministra zahraničných vecí Dočasnej irackej vlády H. Zibarího na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy dňa 12.7.2004 v Bruseli. 

1.2    Stratégia NATO k Iraku
Na istanbulskom summite NATO spojenci odsúhlasili pomoc vyžiadanú predsedom irackej dočasnej vlády Alláwim ohľadom výcviku irackých bezpečnostných síl a ďalšej pomoci v zmysle vzájomnej dohody. Okrem toho Aliancia potvrdila pokračovanie podpory (logistickej) pre Poľsko ako veliacu krajinu jednej mnohonárodnej divízie v Iraku.
Ihneď po rozhodnutí summitu bola do Iraku vyslaná misia NATO s úlohou preskúmať situáciu na mieste a konkretizovať požiadavky Iraku. V priebehu júla 2004 vojenské orgány Aliancie odporučia jej členským krajinám konkrétne spôsoby a možnosti účasti Aliancie ako celku na uvedenom výcviku, prípadne aj na zabezpečení výzbroje budovaných irackých bezpečnostných síl. Jedna z možných zvažovaných foriem je aj výcvik na odmínovanie územia, t. j. špecializácia, ktorú v súčasnosti vykonáva slovenská jednotka priamo na území Iraku.
1.3   Pozícia Slovenskej republiky
	Slovenská republika sa od začiatku krízy v Iraku stotožňovala s postojom medzinárodného spoločenstva, ktoré rozhodným spôsobom zasiahlo na odstránenie irackej hrozby. Slovenská republika tak konala uvedomujúc si, že ani bezpečnosť nášho štátu nie je možné v čase terorizmu, globalizácie a nárastu technológií podporujúcich šírenie zbraní hromadného ničenia oddeliť od bezpečnosti ostatného sveta. Slovenská republika svoj postoj odôvodňuje zo záujmu byť aktívnym účastníkom posilňovania stability vo svete a v prípade potreby aj účastníkom aktivít smerujúcich k presadeniu alebo udržaniu mieru v krízových oblastiach.
Cieľom aktívnej angažovanosti Slovenskej republiky v irackej kríze bolo prispieť k dosiahnutiu odzbrojenia v Iraku v zmysle rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN, ktoré režim S. Hussajna hrubo a opakovane nedodržiaval, a tým aj dosiahnuť obnovenie stability v regióne a posilnenie demokracie v Iraku.
Slovenská republika sa svojím rozhodnutím vyslať najskôr protichemickú jednotku do Kuvajtu a neskôr ženijnú odmínovaciu jednotku do Iraku pripojila ku krajinám medzinárodnej koalície vedenej USA a Veľkou Britániou.
Slovenská republika ostro odsúdila úsilie prívržencov radikálneho šíitského duchovného vodcu Muqtadu al-Sadra, ktorí vyvolávajú súčasné nepokoje v Iraku. Tieto útoky potvrdzujú opodstatnenie vojenskej prítomnosti mnohonárodných mierotvorných síl v krajine, kým sa bezpečnostná situácia v Iraku nestabilizuje a zodpovednosť za vnútornú  a vonkajšiu bezpečnosť krajiny neprevezmú iracké bezpečnostné sily.
Slovenská republika privítala prevzatie moci dočasnou irackou vládou dňa 28. júna 2004 a vyjadrila nádej, že sa tejto dočasnej irackej vláde podarí v krátkom čase stabilizovať bezpečnostnú situáciu v krajine a úspešne doviesť Irak k slobodným parlamentným voľbám.
Slovenská republika podporila prijatie rezolúcie č. 1546/2004 Bezpečnostnej rady OSN o Iraku zo dňa 8. júna.2004 a podporuje posilnenie úlohy OSN pri obnove Iraku.
Slovenská republika podporuje strednodobú stratégiu EÚ voči Iraku a vyjadruje presvedčenie, že vzájomné vzťahy EÚ a Iraku pomôžu v procese jeho transformácie na demokratický, nezávislý, suverénny a mierumilovný štát.
Slovenská republika podporila rozhodnutie NATO prijaté v Istanbule a aj naďalej bude v NATO presadzovať jeho kolektívnu úlohu pri rekonštituovaní bezpečnostného sektora v Iraku.
Slovenská republika sa formou vyslaných dvoch príslušníkov Policajného zboru Slovenskej republiky podieľa na výcviku irackých policajtov v Jordánsku.
Slovenská republika udržiava priame diplomatické styky s vládnymi predstaviteľmi Iraku prostredníctvom akreditovaného zastupiteľského úradu. V súčasnosti je zastupiteľský úrad Slovenskej republiky v Bagdade vedený chargé d´affaires a. i. Od 26. apríla 2004 pôsobí na  úrade 6 členná jednotka policajného zboru Slovenskej republiky, ktorej úlohou je personálna ochrana diplomatických pracovníkov. 

2.   Naplňovanie cieľov pobytu ozbrojených síl Slovenskej republiky v Iraku
2. 1.  Všeobecná operačná situácia
Koaličné sily rozčlenili územie Iraku na štyri operačné zóny. Severnú a centrálnu zónu kontrolujú ozbrojené sily USA, ktoré tvoria väčšinu spojeneckých jednotiek. V americkej zóne je aj výbušná oblasť tzv. sunnitského trojuholníka severne od Bagdadu. Južnú zónu majú na starosti britskí vojaci.
Južno‑centrálnu zónu kontrolovala mnohonárodná divízia s poľským velením, pod ktorú patria aj slovenskí ženisti. Poľsko prevzalo v septembri 2003 zónu „Stred-Juh“. Pod velením Poľska sú provincie Babylon, Wasit a Karbala. Táto zóna bola od septembra 2003 relatívne pokojná. V poslednom čase sa však stala centrom násilného odporu proti okupácii, sústredeného okolo radikálneho šíitského duchovného Muktadu as‑Sadra. Radikálny duchovný stojí v čele vzbury proti okupácii, ktorú rozpútali jeho stúpenci a polovojenská skupina Armáda Mahdív v meste Nadžaf. 
Ženijná jednotka ozbrojených síl Slovenskej republiky pôsobí v zostave Medzinárodnej Divízie Stred-Juh /Multinational Division (Central South)/ – MND (CS) v operácii Iracká sloboda pod velením Poľskej republiky zo základne v tábore Charlie pri meste Al Hillah v provincii Bábil.
V rámci MND (CS) s jednotkou OS SR pôsobia príslušníci ozbrojených síl Poľskej republiky, Ukrajiny, Bulharskej republiky, Hondurasu, Thajska, Salvadoru, Maďarskej republiky, Rumunska, Mongolska, Nikaragui, Lotyšska, Filipín, Litvy a Kazachstanu.
2. 2.  Naplňovanie cieľov  mandátu ženijnej odmínovacej jednotky
	Národná rada Slovenskej republiky na návrh vlády Slovenskej republiky svojím uznesením číslo 332 z 19. júna 2003 vyslovila podľa čl. 86 písm. k) Ústavy Slovenskej republiky súhlas s vyslaním a pôsobením ženijnej jednotky ozbrojených síl Slovenskej republiky v Irackej republike v počte do 85 príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky. Mandát Národnej rady Slovenskej republiky pre pôsobenie ženijnej odmínovacej jednotky v Iraku je časovo neobmedzený. Ženijná jednotka je predurčená na odmínovanie otvorených plôch a cestných komunikácií, likvidáciu nevybuchnutej munície a malú úpravu terénu. 
Vytvorená ženijná odmínovacia rota bola na základe tohto uznesenia do operácie vyslaná 28. júla 2003 v počte 84 vojakov. Následne v mesiaci august 2004 bola ženijná jednotka doplnená o psychológa čím sa počet ženijnej jednotky zvýšil na 85 profesionálnych vojakov. 
Na základe uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky číslo 722 z 22. januára 2004 bola vykonaná reorganizácia ženijnej odmínovacej roty s navŕšením celkových počtov o 25 profesionálnych vojakov. Boli zrušené dve strážne družstva a následne bola vytvorená čata prieskumu, ochrany a obrany v počte 30 profesionálnych vojakov. Reorganizácia ženijnej jednotky bola vykonaná za účelom posilnenia ochrany a obrany príslušníkov ženijnej jednotky pri plnení operačných úloh. 
Ženijná jednotka aj napriek zložitej bezpečnostnej situácii plnila základné úlohy v súlade so stanoveným mandátom. 
V roku 2003 príslušníci slovenskej ženijnej odmínovacej jednotky preverili na mínovú bezpečnosť ručným spôsobom 63 170 m², pomocou kompletu BOŽENA odmínovali 49.325 m² a pomocou tanku T-55C so zariadením KMT-7  225.200 m² územia. Za uvedené obdobie príslušníci jednotky zničili 170 kusov protitankových mín M 62M a 110 kusov protilietadlových nábojov kalibru 59 mm. Časť jednotky, ktorá plnila úlohy odmínovania v priestore Karbala od 15. 9. 2003 ukončila plnenie tejto odbornej úlohy dňa 10. 12. 2003 a presunula sa do tábora al-Hillah.
Do 30. júna 2004 príslušníci slovenskej ženijnej odmínovacej jednotky preverili na mínovú bezpečnosť ručným spôsobom 72 796 m², pomocou kompletu BOŽENA odmínovali 50 725 m² a pomocou tanku T-55C so zariadením KMT 7  225 200 m² územia. 
Za obdobie svojho pôsobenia v Iraku  ženijná odmínovacia jednotka našla a zlikvidovala celkom:
•	291 kusov protitankových mín M 62M,
•	110 kusov protilietadlových nábojov kalibru 59 mm,
•	5917 ks delostreleckých nábojov 155, 152, 122, 100 a 90 mm,
•	1434 ks rakiet,
•	68 ks protitankových mín,
•	8 ks protipechotných mín,
•	3 ks mínometných granátov 60 mm,
•	1634 ks ručných granátov a
•	4 ks mín neznámej konštrukcie.
Činnosť jednotky bola v roku 2004 prerušená v dňoch 4. - 12. apríla  2004 z dôvodu presunov veľkého počtu veriacich v rámci náboženských sviatkov do posvätného mesta Karbala. Ženijná odmínovacia jednotka sa na uvedenú dobu presunula z tábora Lima v Karbale do základného tábora Charlie v  Al Hillah. 
V súvislosti s nepokojmi v Nadžáfe a Karbale v dňoch 13. – 29. apríla 2004 plnila ženijná odmínovacia jednotka z bezpečnostných dôvodov úlohy v tábore Al Hillah pri zdokonaľovaní systému ochrany osôb, techniky a materiálu pred stále aktuálnymi hrozbami teroristov.
Na tábory s dislokovanou slovenskou ženijnou odmínovacou jednotkou boli vedené samovražedné útoky dňa 18. februára 2004 (výbuchy 2 automobilov), dňa 19. apríla 2004 (4 útoky mínometnými granátmi) a dňa 27. apríla 2004 (raketový útok 6 raketami). Pri týchto útokoch nebol z príslušníkov jednotky nikto zranený. 
Dňa 8. júna 2004 v ranných hodinách došlo pri plnení úloh odmínovacích prác k usmrteniu por. in memoriam Petra Dingu, por. in memoriam Vladimíra Simonidesa a por. in memoriam Miroslava Frkáňa. Na základe svedeckých výpovedí a stôp na mieste incidentu, ako aj záverov vyšetrovacej komisie veliteľa MND CS i komisie náčelníka Generálneho štábu ozbrojených síl Slovenskej republiky, ich smrť bola spôsobená výbuchom pripravovanej munície v priestore ničenia po zásahu jedným z mínometných granátov v dobe palebného prepadu v priestore plnenia operačnej úlohy. 
V súčasnej dobe je pripravovaná druhá rotácia personálu jednotky, ktorá sa uskutoční v dobe od 26. júla do 5. augusta 2004. Termín rotácie je stanovený veliteľstvom MND CS, ktoré každej krajine stanovuje presné termíny. Počas rotácie jednotka neplní operačné úlohy. Jednotka prestáva plniť operačné úlohy zhruba týždeň pred rotáciou a začne pripravovať techniku a materiál na odovzdávanie novým príslušníkom jednotky. Rotácia trvá 7 – 10 dní. Po dosiahnutí pohotovosti k plneniu operačných úloh zahlási veliteľovi MND CS dosiahnutie operačnej pohotovosti a jednotka začne plniť operačné úlohy podľa nariadenia MND CS.
3.  Podmienky ukončenia pôsobenia ozbrojených síl Slovenskej republiky v operácii
	Prítomnosť príslušníkov ženijnej odmínovacej jednotky ozbrojených síl Slovenskej republiky v Iraku je plne v súlade s normami medzinárodného práva. Medzinárodnoprávny mandát na prítomnosť zahraničných vojenských síl vyplýval z rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN č. 1483 z 22. mája 2003, č. 1511 zo 16. októbra 2003 a tento mandát bol opätovne potvrdený rezolúciou č. 1546 z 8. júna 2004. Ide o ostatnú rezolúciu týkajúcu sa situácie v Iraku, ktorá rámcovo definuje aj politický proces v Iraku po prevzatí moci dočasnou irackou vládou. Všetky spomínané rezolúcie č. 1483, 1511 a 1546 boli prijaté Bezpečnostnou radou OSN podľa kapitoly VII Charty OSN (akcie v prípade ohrozenia mieru a bezpečnosti).
Prílohou k rezolúcii č. 1546 boli dva listy adresované predsedovi Bezpečnostnej rady OSN, jeden podpísaný predsedom dočasnej vlády Iraku A. Alláwím, druhý ministrom zahraničných vecí USA Collinom Powellom. Listy hovoria o vytvorení „bezpečnostného partnerstva“ medzi suverénnou vládou Iraku a mnohonárodnými silami a o zabezpečení ich vzájomnej koordinácie. Dočasná vláda Iraku v uvedenom liste požiadala o zotrvanie mnohonárodných síl v Iraku do doby vybudovania vlastných bezpečnostných síl schopných garantovať bezpečnosť obyvateľov Iraku a zaistenia jeho obrany. Vláda Iraku bude mať právomoc uložiť irackým bezpečnostným silám povinnosť zúčastniť sa na operáciách na udržanie bezpečnosti a stability v Iraku spoločne s mnohonárodnými koaličnými silami. Takéto usporiadanie umožní vytvoriť systém spolupráce medzi vládou Iraku a mnohonárodnými koaličnými silami zameraný na dosiahnutie dohody o celom spektre bezpečnosti a politicko-bezpečnostných otázok. 
	Mnohonárodné bezpečnostné sily pod vedením USA ostávajú teda naďalej rozmiestnené na území Iraku, v súlade s pozvaním irackej dočasnej vlády. Mnohonárodné sily sú oprávnenie prijať všetky potrebné opatrenia, ktoré prispejú k udržaniu bezpečnosti a stability v Iraku. Ich mandát bude opätovne prehodnotený najneskôr o 12 mesiacov (k 8. júnu 2005), avšak iracká vláda tak môže požiadať kedykoľvek. Prítomnosť mnohonárodných síl v Iraku môže byť ukončená na základe žiadosti irackej dočasnej vlády alebo po ukončení politického procesu v krajine. Hlavnou úlohou mnohonárodných síl zostáva naďalej uskutočniť všetky potrebné kroky na udržanie bezpečnosti a stability v Iraku.
	Rezolúciou č. 1546 sa Bezpečnostnej rady OSN v odseku 15 priamo obracia k členským štátom, ako i medzinárodným a regionálnym organizáciám, aby poskytli pomoc medzinárodným silám, vrátane vojenských síl, tak, ako bolo dohodnuté s vládou Iraku, napomôcť dosiahnuť potreby irackého ľudu v oblasti bezpečnosti a stability, pri humanitnej a rekonštrukčnej pomoci a podpore snáh UNAMI.
Implikácie pre Slovenskú republiku
Zotrvanie našich síl v Iraku má význam prehodnocovať len v kontexte plnenia cieľov medzinárodného spoločenstva v Iraku a záujmu samotnej irackej vlády a jej ľudu o pôsobenie medzinárodných síl na území Iraku. Ciele splnené zatiaľ neboli a dočasná iracká vláda opakovane verejne požiadala medzinárodné spoločenstvo o zotrvanie jeho vojenských síl v krajine. Slovenskí vojaci, spolu s ostatnými, plnia úlohy, ktoré vyžaduje stabilita a rozvoj Iraku. Dôvody na pôsobenie slovenských vojakov naďalej pretrvávajú a hodnotenie ich činnosti je vynikajúce. V dohľadnom čase  je nerealistické, aby bol naplnený mandát, ktorý schválila Národná rada Slovenskej republiky.  Humanitárny rozmer pôsobenia našich ženistov - odmínovanie, likvidácia nevybuchnutej munície, úpravy terénu - prispieva rozhodujúcou mierou k nastoleniu podmienok pre mierový život irackého ľudu - obnova infraštruktúry, bezpečnosti a sloboda pohybu osôb. Pokračovanie bojov a nestabilita hrozia tým, že odmínované plochy môžu byť opätovne zamínované. Slovenskí vojaci naďalej vykonávajú všetky úlohy v zmysle operačného predurčenia, hoci podľa aktuálnej bezpečnostnej situácie plnia úlohy v obmedzenom rozsahu s prioritou chrániť životy a zdravie vyslanej jednotky. 
Prípadné okamžité stiahnutie ženijnej jednotky z operácie Iracká sloboda, vrátane techniky a materiálu, by vyžiadalo neplánované náklady vo výške 74 500 000,-Sk. Tieto finančné prostriedky neboli zarátané v nákladoch na tento rok, pretože sa nepredpokladal návrat tejto jednotky v roku 2004. Pri mimoriadnom návrate a opätovnom vyslaní jednotky by náklady  predstavovali 149 000 000,-Sk.

Závery
	Nasadenie vojakov v Iraku je v záujme Slovenskej republiky. Slovenská republiky aj touto formou chce reálne prispievať k posilňovaniu mieru a stability kdekoľvek vo svete, kde to bude potrebné, kde to bude vyplývať z našich spojeneckých záväzkov a kde to bude naším národným bezpečnostným záujmom. Nasadenie vojakov mnohonárodných síl, vrátane ozbrojených síl Slovenskej republiky, v Iraku je v záujme irackého ľudu, ako to potvrdila dočasná iracká vláda. Bezpečnostná situácia v Iraku napriek tomu, že je napätá a nestabilná, neznemožňuje plnenie úloh našimi vojakmi. Vojenská jednotka ozbrojených síl Slovenskej republiky pôsobí v Iraku legálne, pretože má riadny mandát Bezpečnostnej rady OSN a Národnej rady Slovenskej republiky. Tento mandát sa reálne napĺňa.
	Ženijná odmínovacia jednotka ozbrojených síl Slovenskej republiky  plní humanitárne ciele v Iraku. Bezpečnostná situácia v krajine, útoky a únosy cudzincov potvrdzujú opodstatnenie vojenskej prítomnosti mnohonárodných síl v krajine, kým sa bezpečnostná situácia v Iraku nestabilizuje. 
	Slovenská republiky má záujem na vybudovaní jednotného, demokratického slobodného irackého štátu, ktorý rešpektuje ľudské práva, a nie je hrozbou pre vlastných obyvateľov, susediace štáty ani pre medzinárodné spoločenstvo. Túto svoju pozíciu Slovenská republiky potvrdila na donorskej konferencii v Madride. Na základe výsledkov tejto konferencie bola Slovenská republiky v týchto dňoch oficiálne požiadaná dočasnou irackou vládou o zabezpečenie výcviku expertov na odmínovanie. Výcvik irackých expertov bude zabezpečený Ministerstva obrany SR.
	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky v spolupráci s Ministerstvom obrany Slovenskej republiky pravidelne monitoruje a vyhodnocuje bezpečnostnú situáciu v Iraku. V prípade zásadného zhoršenia bezpečnostnej situácie, ktorá by znemožňovala plnenie mandátu ženijnej odmínovacej jednotky ozbrojených síl Slovenskej republiky, alebo keby vážnym spôsobom boli ohrozené životy a zdravie našich vyslaných vojakov, sme pripravení v úzkej koordinácii s poľským velením mnohonárodných jednotiek, pôsobenie ženijnej odmínovacej jednotky v operácii kedykoľvek opätovne posúdiť. Slovenská republika bude pomáhať irackej dočasnej vláde s postupným plným prevzatím zodpovednosti za vnútornú aj vonkajšiu bezpečnosť krajiny.