N Á V R H

Vyhláška

z ….. 2003,

ktorou  sa  ustanovujú  podrobnostio vymedzení oblasti povodí, o environmentálnych cieľoch a o vodnom plánovaní

Bratislava, november 2003

PREDKLADACIA  SPRÁVA

Návrh vyhlášky Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o vymedzení oblastí povodí, o environmentálnych cieľoch a o vodnom plánovaní bol vypracovaný v zmysle splnomocňovacieho ustanovenia § 78 ods. 2 písm. g) h) i) a j) zákona č. ...../2003, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon).

P r í l o h y

k vyhláške, ktorou sa ustanovujú podrobnosti
o vymedzovaní oblasti povodí, o environmentálnych cieľoch
a o vodnom plánovaní

Návrh

Vyhláška
Ministerstva životného prostredia
z.....................................2003
ktorou sa  ustanovujú podrobnosti 
o vymedzení oblasti povodí, o environmentálnych cieľoch 
a o vodnom plánovaní

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky podľa § 78 odst. 2 písm. g),h), i), j) zákona č. ........, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 184/2002 Z.z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon, ďalej len zákon) ustanovuje:

§ 1
Predmet úpravy

Táto vyhláška upravuje podrobnosti o:
a)	vymedzení oblastí povodí,
b)	environmentálnych cieľoch a s nimi súvisiacimi podmienkami pre určovanie dobrého stavu povrchových vôd, dobrého stavu podzemných vôd, dobrého ekologického potenciálu umelých vodných útvarov a výrazne zmenených vodných útvarov a menej prísnych environmentálnych cieľov, podmienok pre predĺženie lehôt na ich dosiahnutie a pre prípady  zhoršenia stavu vodných útvarov  [§78 odsek 2 písm. g)], 
c)	charakterizovaní typov útvarov povrchovej vody a typov útvarov podzemnej vody,
d)	vypracúvaní Plánov manažmentu povodí.

(predmet úpravy bude potrebné upresniť podľa splnomocňovacieho ustanovenia novely zákona)

§ 2
Oblasti povodí
1) Oblasti povodí vymedzené podľa § 10 odsek 1 a  2 zákona a miestne príslušný oprávnený orgán určený podľa § 67 ods. 2 zákona sú uvedené v prílohe č. 1 vyhlášky.
2) Hranice čiastkových povodí a čísla hydrologického poradia sa určujú podľa  Základnej vodohospodárskej mapy Slovenskej republiky v  mierke 1:50 000, 2. vydanie, ktorá tvorí grafickú prílohu k  Aktualizovaným hydrologickým zoznamom tokov a plôch povodí Hydrologických pomerov ČSSR, I. diel. 
3) Hranice hydrogeologických rajónov a čísla hydrogeologických rajónov sa určujú podľa  Hydrogeologickej rajonizácii Slovenska, ... vydanie  a   vyznačia sa v mapách v mierke 1:50 000.
4) Oblasti povodí, hranice čiastkových povodí, hranice hydrogeologických rajónov, hranice krajov Slovenskej republiky a klad listov základných máp 1:200 000 a 1:50 000 sa vyznačí do prehľadného kartogramu podľa prílohy č. 2 vyhlášky..  

§ 3
Environmentálne ciele

1) Na dosiahnutie dobrého stavu povrchových vôd a podzemných vôd a dobrého ekologického potenciálu umelých vodných útvarov a výrazne zmenených vodných útvarov sa určujú podľa § 11 zákona environmentálne ciele. 

2) Základnou jednotkou pre hodnotenie a oceňovanie dosiahnutia environmentálnych cieľov je vodný útvar, ktorý na základe jeho identifikácie a následnej klasifikácie poskytuje presný popis stavu vodného prostredia.  

§ 4
Určovanie menej prísnych environmentálnych cieľov

1) Ak vodný útvar pri dosahovaní environmentálnych cieľov podľa § 11 zákona zlyháva alebo je v riziku ich dosiahnutia, môže sa pripustiť dosiahnutie menej prísnych environmentálnych cieľov, ak sa splnia nasledujúce podmienky:

a)	environmentálne a sociálno-hospodárske potreby zabezpečované  ľudskou činnosťou nie je možné dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie pre životné prostredie a nepredstavujú neprimerané náklady;
b)	zabezpečí sa, že:
1.	povrchová voda dosiahne najlepší možný ekologický stav a chemický stav s ohľadom na vplyvy, ktorým sa  nie je možné vyhnúť kvôli povahe danej ľudskej činnosti alebo znečistenia, 
2.	možné zmeny dobrého stavu podzemnej vody vzhľadom k vplyvom, ktorým sa  nie je možné vyhnúť kvôli povahe danej ľudskej činnosti alebo znečistenia budú čo najmenšie;
c)	nedôjde k žiadnemu ďalšiemu zhoršeniu stavu dotknutého vodného útvaru;

2) Stanovenie menej prísnych environmentálnych cieľov a dôvody pre ne sa uvedú v plánoch manažmentu povodí, a tieto ciele sa budú preverovať každých šesť rokov.

§ 5
Nesplnenie environmentálnych cieľov

1)	Za nesplnenie environmentálnych cieľov sa nepovažuje:
a) dočasné zhoršenie stavu vodných útvarov podľa § 11 ods. 9 písm. a) zákona, ak sa  dodržia nasledujúce podmienky:

1. uskutočnia (prijmú) sa všetky realizovateľné kroky, aby sa zabránilo ďalšiemu zhoršovaniu stavu vodných útvarov vplyvom mimoriadnych udalostí a neohrozovalo sa dosiahnutie environmentálnych cieľov  v iných vodných útvaroch, ktoré nie sú nimi ovplyvnené;
2. podmienky, za ktorých  sa môžu udalosti označiť za mimoriadne  alebo nepredvídateľné sú uvedené, vrátane prijatia príslušných indikátorov (ukazovateľov), v pláne    manažmentu povodia;
3. opatrenia, ktoré je potrebné realizovať pri   takýchto mimoriadnych udalostiach sú zahrnuté v programe opatrení, a tieto neohrozia obnovu kvality vody vodného útvaru  po skončení mimoriadnych udalostí;
4. účinky mimoriadnych alebo nepredvídateľných udalostí sa každoročne preskúmajú a s ohľadom na  environmentálne ciele ustanovené v § 11 ods. 2 zákona, sa podniknú všetky realizovateľné opatrenia s cieľom, čo najskôr obnoviť taký stav vodného útvaru, aký bol pred mimoriadnou udalosťou, a
5. prehľad účinkov mimoriadnych udalostí a opatrení, ktoré sa prijali alebo budú prijaté v súlade s odsekmi 1. a 4., bude zahrnutý v nasledujúcej aktualizácii plánu manažmentu  povodia.

b) ak neúspech pri dosahovaní dobrého stavu podzemnej vody , dobrého ekologického stavu, prípadne dobrého ekologického potenciálu povrchovej vody, alebo pri predchádzaní zhoršenia stavu útvaru povrchovej vody alebo podzemnej vody je podľa § 11 ods. 9 písm. b) a c) dôsledkom nových zmien fyzikálnych vlastností útvaru povrchovej vody alebo zmien úrovne hladiny útvarov podzemnej vody, alebo ak sa nepodarí zabrániť zhoršeniu stavu útvaru povrchovej vody z veľmi dobrého na dobrý v dôsledku nových trvalo udržateľných rozvojových činností človeka a ak sú splnené všetky nasledujúce podmienky:

1. uskutočnia sa (prijmú sa) všetky realizovateľné kroky na obmedzenie nepriaznivého dopadu na stav vodného útvaru;
2. dôvody úprav alebo zmien  vodného útvaru sú menovite uvedené a vysvetlené v pláne manažmentu povodia a ciele sa vyhodnotia každých šesť rokov;
3. dôvody  pre  tieto úpravy  alebo zmeny vodného útvaru sú nadradeným verejným záujmom alebo  prínos  z  dosiahnutia  cieľov  stanovených  v § 11  zákona pre životné prostredie  a  spoločnosť   je   prevážený   prínosom  nových  úprav  alebo   zmien  pre  ľudské  zdravie, udržanie bezpečnosti alebo trvalo udržateľný rozvoj; 

4. prínosy z týchto úprav alebo zmien vodného útvaru, nie je možné z dôvodov technickej realizovateľnosti  alebo neprimeraných nákladov dosiahnuť inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie z hľadiska životného prostredia;

c)  ak je útvar povrchovej vody vymedzený ako umelý, alebo výrazne zmenený, a ak
1. by zmeny hydromorfologických charakteristík tohoto útvaru potrebné na dosiahnutie dobrého ekologického stavu  mali výrazné negatívne účinky na: 
a)	životné prostredie v širšom okolí; 
b)	plavbu, vrátane prístavných zariadení, alebo rekreáciu; 
c)	splnenie účelov, pre ktoré je voda akumulovaná, napríklad zásobovanie pitnou vodou,  výroba energie, zavlažovanie a podobne;  
d)	úpravu vodných pomerov; 
e)	protipovodňovú ochranu; 
f)	odvodňovanie pôdy, alebo
g)	iné činnosti rovnako dôležité pre trvalo udržateľné rozvojové aktivity.

2.  prospešné ciele, ktorým slúžia umelé alebo zmenené charakteristiky vodného útvaru, nie je možné v dostatočnej miere dosiahnuť z dôvodov technickej uskutočniteľnosti alebo neúmerných nákladov inými prostriedkami, ktoré sú významne lepšie z hľadiska životného prostredia.

2) Nesplnenie enviromentálnych cieľov a dôvody preň  sa uvedú v plánoch manažmentu povodí a budú sa preverovať každých šesť rokov.

§ 6
Predĺženie lehôt na dosiahnutie environmentálnych cieľov 

1) Lehoty na dosiahnutie environmentálnych cieľov podľa § 11 odseku 5 zákona sa môžu  predĺžiť pre účely postupného dosahovania cieľov pre vodné útvary za predpokladu, že nenastane žiadne ďalšie zhoršenie stavu dotknutého vodného útvaru, ak budú splnené všetky nasledujúce podmienky:

a) všetky potrebné zlepšenia stavu vodných útvarov nie je možné dosiahnuť v dostatočnej miere v časových reláciách podľa § 11 ods. 5 zákona  aspoň z jedného z týchto dôvodov:

1. miera požadovaných  zlepšení sa dá dosiahnuť iba v etapách, ktoré z dôvodov technickej vykonateľnosti presahujú určený časový harmonogram;
2. dokončenie realizácie opatrení na zlepšenie stavu vôd by bolo v rámci časového harmonogramu neprimerane nákladné;
3.  prírodné podmienky neumožňujú včasné zlepšenie stavu vodného útvaru;

b)	predĺženie termínu a dôvody preň sú konkrétne uvedené a vysvetlené v pláne manažmentu povodia;

c)  súhrn opatrení, ktoré sú  nutné pre postupné dosiahnutie požadovaného stavu vodných útvarov do uplynutia predĺženej lehoty, dôvody pre akékoľvek podstatné oneskorenie pri realizácii týchto opatrení a  predpokladaný časový harmonogram pre ich zavádzanie sa uvádza v pláne manažmentu povodia. Prehľad o zavádzaní týchto opatrení a súhrn všetkých doplnkových opatrení sa zahŕňa do aktualizácie plánu manažmentu povodia. 

§ 7
Identifikácia a charakterizovanie typov vodných útvarov povrchovej vody

1) Identifikácia vodných útvarov povrchovej vody je ich vymedzenie a zaradenie do jednotlivých kategórií a typov, pri zohľadnení  geografických a hydromorfologických prvkov tak, aby mohol byť vodnému útvaru priradený jednoznačný ekologický stav.

2) Pri identifikácii vodných útvarov povrchovej vody sa môžu použiť aj dodatočné kritériá, ktorými  sú chránené územia alebo sa môžu použiť  pragmatické úvahy.

3) Vodné útvary povrchovej vody sa zaraďujú  do jednej z kategórii:
a)	rieky;
b)	jazerá, alebo
c)	sa  identifikujú ako umelé útvary povrchovej vody, alebo
d)	ako výrazne zmenené útvary povrchovej vody.

4)  Každá kategória povrchovej vody sa v rámci oblasti povodia  člení na typy,  ktoré sú definované  pomocou systému A alebo pomocou systému B.

5) Ak sa použije systém A, vodné útvary povrchovej vody sa rozčlenia podľa  ekoregiónov v súlade s geografickými oblasťami. Vodné útvary v každom ekoregióne sa  ďalej rozčlenia podľa typov útvarov povrchovej vody v súlade s popisnými charakteristikami  pre systém A.

6) Ak sa použije systém B, musí sa dosiahnuť aspoň taká istá miera rozčlenenia, aká by sa dosiahla pomocou systému A. Vodné útvary povrchovej vody sa rozčlenia na typy s použitím hodnôt povinných popisných charakteristík a takých voliteľných charakteristík  alebo ich kombinácií, ktoré sú potrebné na zabezpečenie spoľahlivého odvodenia typovo špecifických biologických referenčných podmienok.

7) Rozčlenenie umelých útvarov povrchovej vody a  výrazne zmenených útvarov povrchovej vody sa vykonáva podľa popisných charakteristík pre ktorúkoľvek kategóriu povrchovej vody, ktorá sa najviac približuje príslušnému výrazne zmenenému útvaru povrchovej vody alebo umelému útvaru povrchovej vody. 

8) Geografická poloha typov útvarov povrchovej vody v súlade so stupňom diferenciácie požadovaným podľa systému A sa zobrazuje v mape alebo mapách vo formáte geografického informačného systému.

9) Kritériá pre zaradenie vodných útvarov povrchových vôd do jednotlivých kategórií a typov sú uvedené v prílohe č. 3 k tejto vyhláške.

§ 8
Identifikácia  a charakterizovanie vodných útvarov podzemnej vody

1) Identifikácia vodných útvarov podzemnej vody je vymedzenie takého celku zvodneného horninového prostredia, ktorý  umožní jeho presné ohraničenie a presný popis stavu  v porovnaní s environmentálnymi cieľmi, ktoré sa majú dosiahnuť.

2) Pre zhodnotenie využívania útvarov podzemnej vody a miery rizika, že nesplnia ciele, ktoré sú pre útvary podzemnej vody stanovené v § 11 zákona sa vykonáva úvodná  charakterizácia. V rámci tejto charakterizácie sa môžu útvary podzemnej vody zoskupovať. 

3) Pre tie útvary podzemnej vody alebo skupiny útvarov podzemnej vody, ktoré sa identifikujú ako rizikové sa vykonáva  ďalšia charakterizácia s cieľom presnejšie vyhodnotiť význam príslušného rizika a identifikovať potrebné opatrenia. Táto charakterizácia bude zahŕňať príslušné informácie o vplyve ľudskej činnosti a podľa potreby aj ďalšie informácie. 

4) Kritériá pre vymedzovanie a charakterizáciu útvarov podzemných vôd sú uvedené v prílohe č. 4

§ 9
Určovanie (dobrého) stavu útvarov povrchových vôd

1) Stav vodných útvarov povrchových vôd sa určuje na základe hodnotenia ich ekologického stavu a chemického stavu. 

2)  Prvky kvality pre hodnotenie ekologického stavu  sú:
a) pre rieky
1.	biologické prvky, to je zloženie a zastúpenie vodnej flóry, zloženie a zastúpenie fauny bentických bezstavovcov a zloženie, zastúpenie a veková štruktúra rybej fauny,
2.	hydromorfologické prvky podporujúce biologické prvky, to je  hydrologický režim, veľkosť a dynamika toku vody, spojenie s útvarmi podzemnej vody,  priechodnosť riek,
a morfologické podmienky, premenlivosť hĺbky a šírky koryta rieky, štruktúra a substrát    koryta rieky, štruktúra príbrežného pásma,
3.	chemické a fyzikálno - chemické prvky podporujúce biologické prvky, to je teplotné podmienky, kyslíkové pomery, soľnosť, acidobázický stav, živinové podmienky a špecifické znečisťujúce látky, a to znečistenie všetkými prioritnými látkami, ktorých vypúšťanie do vodného útvaru bolo identifikované a znečistenie inými látkami, ktorých vypúšťanie do vodného útvaru bolo identifikované vo významných množstvách;

b) pre jazerá
1.	biologické prvky, to je zloženie, zastúpenie a biomasa fytoplanktónu, zloženie a zastúpenie inej vodnej flóry, zloženie a zastúpenie fauny bentických bezstavovcov a zloženie, zastúpenie a veková štruktúra rybej fauny,
2.	hydromorfologické prvky podporujúce biologické prvky, to je hydrologický režim, veľkosť a dynamika toku vody, spojenie s útvarmi podzemnej vody, doba zdržania a morfologické podmienky, premenlivosť hĺbky jazera, množstvo, štruktúra a substrát dna jazera a štruktúra brehu jazera,
3.	chemické a fyzikálno – chemické prvky podporujúce biologické prvky, to je priehľadnosť vody, teplotné podmienky, kyslíkové pomery, soľnosť, acidobázický stav, živinové podmienky a špecifické znečisťujúce látky, a to znečistenie všetkými prioritnými látkami, ktorých vypúšťanie do vodného útvaru bolo identifikované a znečistenie inými látkami, ktorých vypúšťanie do vodného útvaru bolo identifikované vo významných množstvách.   

3)  Na základe zisteného  ekologického stavu vodných útvarov povrchových vôd sa vykonáva ich  klasifikácia do piatich tried:
a)	veľmi dobrý stav,
b)	dobrý stav,
c)	priemerný stav,
d)	zlý stav,
e)	veľmi zlý stav.

4)  Hranice medzi jednotlivými triedami určujú hraničné číselné hodnoty. Tieto sa stanovujú medzi triedami s veľmi dobrým stavom a dobrým stavom a medzi triedami s dobrým stavom a priemerným stavom medzikalibračným porovnaním. 

5) Klasifikácia ekologického stavu je založená na ekologických kvalitatívnych pomeroch, ktoré vyjadrujú vzťah medzi hodnotami biologických ukazovateľov pozorovaných v danom útvare povrchovej vody a hodnotami týchto ukazovateľov v referenčných podmienkach platných pre tento útvar. Referenčné podmienky pritom predstavujú biologické spoločenstvo, ktoré sa očakáva tam, kde nie je žiadne, alebo je len veľmi malé antropogénne narušenie. 

6)  Ekologické kvalitatívne pomery sa vyjadrujú číselnou hodnotou od nuly do jedna, pričom veľmi dobrý ekologický stav predstavujú hodnoty blízke jednej a zlý ekologický stav hodnoty blízke nule. Ak ekologický stav vodného útvaru je hodnotený ako veľmi dobrý, nesmie sa v budúcnosti zhoršiť na dobrý.

7)   V prípade, že nie je možné určiť spoľahlivé typovo špecifické referenčné podmienky pre niektorý prvok kvality daného  typu útvaru povrchovej vody kvôli vysokej miere prirodzenej premenlivosti tohoto prvku, ktorá nie je spôsobená len sezónnymi zmenami, potom sa tento prvok môže vylúčiť z hodnotenia ekologického stavu tohto  typu útvaru povrchovej vody. Za takýchto okolností sa dôvody pre toto vylúčenie uvedú v  pláne riadenia (manažmentu) povodia.  

8) Princípy stanovenia referenčných podmienok sú uvedené v prílohe č. 5  vyhlášky.

9) Normatívne definície klasifikácie ekologického stavu a kritériá pre klasifikáciu ekologického stavu vodných útvarov povrchových vôd  sú uvedené v prílohe č. 6 vyhlášky.  

10)  Pri  hodnotení chemického stavu vodných útvarov povrchových vôd sa postupuje podľa osobitných predpisov.   

§ 10
Určovanie ekologického potenciálu
umelých vodných útvarov a výrazne zmenených vodných útvarov

1)  Ak sa vodný útvar povrchových vôd určí za  umelý vodný útvar alebo výrazne zmenený vodný útvar jeho  dobrý ekologický stav  určuje dosiahnutie  dobrého ekologického potenciálu a  dobrého chemického stavu.

2)  Prvky kvality pre hodnotenie  ekologického potenciálu sú hydromorfologické, biologické a fyzikálno-chemické prvky kvality určené pre rieky alebo pre jazerá podľa toho, na ktorú z týchto kategórií povrchových vôd  sa umelý vodný útvar alebo výrazne zmenený vodný útvar najviac podobá. Prvky  kvality, ktoré patria do najporovnateľnejšej kategórie vôd sa označujú ako relevantné prvky (jednotky) kvality.

3)  Na základe zisteného  ekologického potenciálu umelých vodných útvarov alebo významne zmenených vodných útvarov sa vykonáva ich  klasifikácia do piatich tried
a)	maximálny ekologický potenciál,
b)	dobrý ekologický potenciál,
c)	priemerný ekologický potenciál,
d)	zlý ekologický potenciál,  
e)	veľmi zlý potenciál. 

4)   Maximálny ekologický potenciál je definovaný stavom, kde hodnoty relevantných prvkov (jednotiek) biologickej kvality určujú najviac porovnateľný typ útvaru povrchových vôd, daný fyzikálnymi podmienkami, ktoré vyplývajú z  umelých alebo výrazne zmenených charakteristík vodného útvaru. Hodnoty maximálneho ekologického potenciálu sa  preverujú každých šesť rokov.

5)    Dobrý ekologický potenciál je definovaný ako stav, kde sú  menšie zmeny hodnôt prvkov relevantnej biologickej kvality v porovnaní s hodnotami maximálneho  ekologického potenciálu.

6)  Kritériá pre klasifikáciu ekologického potenciálu umelých vodných útvarov a výrazne zmenených vodných útvarov sú uvedené v prílohe č. 7 vyhlášky.

7)  Pri  hodnotení chemického stavu umelých vodných útvarov a výrazne zmenených vodných útvarov sa postupuje podľa osobitných predpisov1.  

§ 11
Určovanie  (dobrého) stavu podzemných vôd 

1) Stav útvarov podzemných vôd sa určuje na základe hodnotenia kvantitatívneho stavu podzemných vôd a chemického stavu podzemných vôd. 

2) Hodnotenie kvantitatívneho stavu útvaru podzemnej vody je posúdenie vplyvu dlhodobého využívania zdrojov podzemných vôd na určené, disponibilné  množstvá podzemných vôd v útvare podzemnej vody. 

3) Prvkami hodnotenia kvantitatívneho stavu útvaru podzemnej vody je hodnotenie zmien úrovne hladiny podzemnej vody a hodnotenie vzťahu medzi dlhodobo využívanými množstvami podzemných vôd a  množstvami podzemných vôd (disponibilnými množstvami zdrojov podzemných vôd) určenými v útvare podzemnej vody podľa osobitného predpisu. 

4) Na základe zisteného kvantitatívneho stavu útvarov podzemných vôd sa vykoná ich klasifikácia do dvoch tried
a)	dobrý stav
b)	nevyhovujúci stav

5)  Dobrý kvantitatívny stav útvaru podzemnej vody je definovaný stavom keď :

a) množstvá podzemných vôd a disponibilné kapacity zdrojov podzemnej vody v útvare podzemnej vody nie sú prevýšené dlhodobým priemerným ročným odoberaným množstvom podzemných vôd;
b) úroveň hladiny podzemnej vody  nepodlieha antropogénnym zmenám, ktoré by mali za následok:
1. nedosiahnutie environmentálnych cieľov  podľa § 11 ods. 1 zákona pre  súvisiace povrchové vody,
2. akékoľvek významné  zhoršenie stavu týchto vôd,
3. akékoľvek významné poškodenie suchozemských ekosystémov, ktoré priamo závisia od útvaru  podzemnej vody;

c) zmeny úrovne hladiny podzemnej vody a z nich vyplývajúce zmeny smeru prúdenia podzemných vôd sa vyskytujú len dočasne, alebo trvalo v priestorovo  ohraničenej oblasti, ale takéto zvraty nespôsobujú trvalý a jasne identifikovateľný trend poklesu úrovne hladiny podzemnej vody; 
d) zmeny smeru prúdenia podzemných vôd spôsobené antropogénnymi vplyvmi  nespôsobujú jasne identifikovateľný prienik znečisťujúcich látok do podzemných vôd, alebo zmenu kvality podzemných vôd v porovnaní s jej kvalitou  pred antropogénnymi vplyvmi.

6) Prvky hodnotenia chemického stavu podzemnej vody sú:
a)	koncentrácie znečisťujúcich látok,
b)	vodivosť ( celková mineralizácia ).

7) Na základe zisteného chemického stavu útvarov podzemných vôd sa vykonáva ich klasifikácia do dvoch tried
a)	dobrý stav,
b)	nevyhovujúci stav.

8) Dobrý chemický stav podzemnej vody je definovaný stavom, keď chemické zloženie útvaru podzemnej vody je také, že 
a)   koncentrácie znečisťujúcich látok
1.	nevykazujú žiadne vplyvy prieniku  znečisťujúcich látok do podzemných vôd 
2.	nepresahujú  platné normy kvality pitnej vody podľa osobitného predpisu  
3.	nie sú také, aby viedli k nesplneniu  environmentálnych cieľov stanovených v  § 11 ods. 1 zákona  pre súvisiace povrchové vody, ani k významnému  zhoršeniu ekologickej alebo chemickej kvality takýchto útvarov,  ani k žiadnemu významnému  poškodeniu suchozemských ekosystémov,  priamo závislých  na útvare  podzemnej vody.

b)     zmeny dlhodobých hodnôt celkovej mineralizácie podzemných vôd nenaznačujú prienik znečisťujúcich látok do útvaru  podzemnej vody.

(9) Pri  hodnotení chemického stavu vodných útvarov podzemných vôd sa postupuje podľa osobitných predpisov.

Vodné plánovanie

§ 12
Obsah Vodného plánu Slovenska (plánu manažmentu povodia Dunaja a povodia Visly na území Slovenskej republiky),  plánu manažmentu oblasti povodia 
a programov opatrení.

1) Vodný plán Slovenska je strategický plánovací dokument, ktorý stanovuje rámcové ciele, hlavné princípy a zásady štátnej politiky v oblasti vôd a navrhuje rámcovú štruktúru programov opatrení na ich zabezpečenie v členení pre územie Slovenskej republiky a  pre povodie Dunaja a pre povodie Visly na území Slovenskej republiky (ďalej len „pre povodie Dunaja a pre povodie Visly“). Základný obsah Vodného plánu Slovenska je uvedený v prílohe č. 8.

2) Vodný plán Slovenska sa vypracováva v súlade s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky, v prípade povodia Dunaja najmä s aktivitami Medzinárodnej komisie pre ochranu Dunaja, v prípade povodia Visly podľa bilaterálnej dohody s Poľskou republikou.

3)  Plán manažmentu oblasti povodia je plánovací dokument, ktorý na základe analýzy stavu oblasti povodia a strategických cieľov stanovených vo Vodnom pláne Slovenska určí konkrétne ciele pre danú oblasť povodia a navrhne programy opatrení na ich dosiahnutie, vrátane časového plánu realizácie a stratégie ich financovania. Základný obsah plánu oblasti povodia je uvedený v prílohe č. 9, ktorý môže byť rozšírený podľa zámeru plánu oblasti povodia (§ 20 vyhlášky)

4) Program opatrení pre Vodný plán Slovenska obsahuje zoznam opatrení s celoštátnou účinnosťou, s časovým plánom ich realizácie, finančnými nákladmi a stratégiou ich financovania. Rámcová štruktúra programu opatrení a jej obsah je uvedená v prílohe č. 8 v časti D. 

5)   Program opatrení pre oblasť povodia  obsahuje zoznam opatrení pre dotknutú oblasť povodia s časovým plánom ich realizácie, finančnými nákladmi a stratégiou ich financovania. Základný obsah programu opatrenia pre oblasť povodia je uvedený v prílohe č. 9 v časti B.2, a F.

§ 13
Vodný plán Slovenska

1) Spracovanie Vodného plánu Slovenska zahŕňa
a)  prípravné práce,
b) spracovanie zámeru Vodného plánu Slovenska, jeho prerokovanie s príslušným orgánom podľa osobitného predpisu a jeho zverejnenie na pripomienkovanie verejnosti,
c) spracovanie návrhu Vodného plánu Slovenska a jeho zverejnenie na pripomienkovanie verejnosti,
d) posudzovanie vplyvu Vodného plánu Slovenska na životné prostredie podľa osobitného predpisu5,
e)  spracovanie konečného návrhu Vodného plánu Slovenska podľa výsledkov prerokovania a pripomienkovania verejnosťou,
f)  predloženie konečného návrhu Vodného plánu Slovenska na schválenie vláde Slovenskej  republiky (ďalej len „vláda“),
g)  zverejnenie Vodného plánu Slovenska po schválení vládou,
h) priebežnú evidenciu a ukladanie dokladov v procese spracovania Vodného plánu Slovenska.

(2) Pri  aktualizácii Vodného plánu Slovenska sa postupuje rovnakým spôsobom.

§ 14
Prípravné práce

1) Prípravné práce  zabezpečuje podľa § 12a ods. 2 zákona  štátna odborná organizácia Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) v spolupráci s ministerstvom, s dotknutými orgánmi štátnej správy a orgánmi miestnej štátnej správy (krajmi). Prípravné práce zahŕňajú

a) návrh vymedzenia vzťahu  povodia Dunaja a povodia Visly k správnemu územnému členeniu Slovenskej republiky a k medzinárodným povodiam Dunaja a Visly v mapových podkladoch;
b) zhromaždenie podkladov, najmä platných štátnych koncepčných dokumentov v  sektoroch vodného hospodárstva, životného prostredia a súvisiacich sektoroch, územných plánov veľkých územných celkov, aktuálnych medzinárodných programov vymedzujúcich stratégiu v oblasti vôd, ktoré Slovenská republika prijala alebo k nim pristúpila a ďalších medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná;
c)  vyhodnotenie podkladov uvedených pod písmenom a) a b).

§ 15
Zámer Vodného plánu Slovenska a jeho prerokovanie

1) Zámer Vodného plánu Slovenska sa spracováva na základe prác podľa § 14 a obsahuje
a) dôvody pre spracovanie a účel Vodného plánu Slovenska,
b) vymedzenie vzťahu povodia Dunaja a povodia Visly k správnemu členeniu Slovenskej republiky, podľa územia krajov a k medzinárodným oblastiam povodia Dunaja a povodia Visly,
c) východzie podmienky a podklady pre spracovanie Vodného plánu Slovenska, vrátane súpisu aktuálnych medzinárodných programov a medzinárodných zmlúv, ktoré sa na danú problematiku vzťahujú,
d) časový plán spracovania Vodného plánu Slovenska a termínov jeho zverejnenia na pripomienkovanie verejnosti,
e) predbežný prehľad významných problémov na riešenie v povodí Dunaja a v povodí Visly, určených na základe vyhodnotenia východzích podmienok a podkladov,
f) návrh hlavných  environmentálnych cieľov, smerov rozvoja ochrany a hospodárneho užívania vôd a návrh stratégie ochrany pred povodňami a ďalšími škodlivými účinkami vôd v rámci povodia Dunaja a  povodia Visly na území Slovenskej republiky a podmienok ich vecného a časového plnenia,
g) zásady spracovania Vodného plánu Slovenska vrátane zásad posudzovania ekonomických dopadov.

2)  Zámer Vodného plánu Slovenska sa prerokuje s príslušným orgánom podľa osobitného predpisu5  a  zverejní  sa na pripomienkovanie verejnosti spôsobom podľa § 16 ods. 5, 

3)  Zámer Vodného plánu Slovenska sa upravuje podľa výsledkov prerokovania podľa odstavca 2.

§ 16
Návrh Vodného plánu Slovenska a jeho prerokovanie

1) Návrh Vodného plánu Slovenska sa spracováva podľa zámeru spracovaného a prerokovaného podľa § 15 ods. 2  a  v štruktúre  podľa prílohy č. 5. 

2) V návrhu Vodného plánu Slovenska sú návrhy obsahu programov opatrení s celoštátnou pôsobnosťou, najmä legislatívne, administratívne a ekonomické, a opatrenia pre povodie Dunaja a povodie Visly, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie stanovených cieľov Vodného plánu Slovenska a pre zabezpečenie medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky vrátane časového plánu ich uskutočnenia, odhadu finančných nákladov a stratégie ich financovania a posúdenia ich ekonomických dopadov.

3)  Návrh Vodného plánu Slovenska sa dáva príslušnému orgánu na prerokovanie podľa osobitných predpisov5.

4) Návrh Vodného plánu Slovenska sa na pripomienkovanie verejnosti zverejňuje spôsobom, ktorý umožní porozumieť jeho odbornému obsahu a priblížiť význam navrhovaných opatrení. Súčasne so zverejnením návrhu Vodného plánu Slovenska sa zverejňuje oznámenie o jeho vystavení s adresou a termínom pre uplatnenie námetov, návrhov alebo pripomienok (ďalej len „podnety“) jednorázovo v troch celoštátnych denníkoch a v elektronickej forme prostredníctvom siete  internetu na stránke ministerstva.

5) Návrh Vodného plánu Slovenska sa považuje za zverejnený, ak je vystavený k verejnému nahliadnutiu po dobu šiestich týždňov na ministerstve v listovej forme a v elektronickej forme najmä prostredníctvom siete internetu na stránke ministerstva. 

6)  Ku zverejnenému návrhu Vodného plánu Slovenska  môže verejnosť podať podnety k jeho obsahu.

7)  Lehota na podanie  podnetov je najneskôr do šiestich  týždňov od oznámenia o zverejnení návrhu Vodného plánu Slovenska spôsobom podľa ods. 4. Na stanoviská a podnety, ktoré boli podané po stanovenej lehote sa neprihliada.

8)  Všetky podnety sa musia  podať v písomnej alebo v elektronickej podobe, na adresu uvedenú pri zverejnení návrhu Vodného plánu Slovenska. V podaní musí byť  uvedené meno, priezvisko a adresa alebo obchodná firma alebo názov a sídlo  podávajúceho.

§ 17
Konečný návrh Vodného plánu Slovenska

1) Konečný návrh Vodného plánu Slovenska sa spracuje na základe vyhodnotenia verejného pripomienkového konania a stanoviska príslušného orgánu podľa osobitného predpisu5.

2)  Ministerstvo predkladá Konečný návrh Vodného plánu Slovenska spolu so správou o vyhodnotení prerokovania návrhu Vodného plánu Slovenska vo verejnom pripomienkovom konaní a stanoviskom príslušného orgánu podľa osobitného predpisu5 , na schválenie vláde.

3) Schválenie Vodného plánu Slovenska vrátane programu opatrení s nim súvisiacich sa zverejňuje formou oznámenia vo Vestníku vlády pre orgány krajov a orgány obcí a prostredníctvom siete internetu .  

4)  Schválený Vodný plán Slovenska sa v súlade s osobitnými predpismi sprístupní verejnosti po dobu jeho platnosti
v listovej forme na ministerstve a krajských úradoch,
v elektronickej forme prostredníctvom siete internetu  na stránke ministerstva.

§ 18
Plán manažmentu oblasti povodia

(1) Spracovanie plánu manažmentu oblasti povodia zahŕňa
a)	prípravné práce a zverejnenie časového plánu a programu prác a predbežného prehľadu významných problémov na riešenie na pripomienkovanie verejnosti,
b)	návrh zámeru plánu manažmentu oblasti povodia a jeho prerokovanie,
c)	úprava zámeru plánu manažmentu oblasti povodia podľa výsledkov jeho prerokovanie, 
d)	návrh plánu manažmentu oblasti povodia a jeho zverejnenie na pripomienkovanie verejnosti,
e)	posudzovanie vplyvov plánu manažmentu oblasti povodia na životné prostredie podľa osobitného predpisu5,
f)	konečný návrh plánu manažmentu oblasti povodia podľa výsledkov prerokovania a pripomienkovania verejnosťou,
g)	predloženie konečného návrhu plánu manažmentu oblasti povodia na schválenie ministerstvu,
h)	zverejnenie plánu manažmentu oblasti povodia po schválení ministerstvom,
i)	priebežná evidencia a ukladanie dokladov v procese spracovania plánu manažmentu oblasti povodia.

2)  Pri aktualizácii plánu oblasti povodia sa postupuje rovnako ako pri jeho spracovávaní.

§ 19
Prípravné práce

1) Prípravné práce  zabezpečuje podľa § 12b ods. 2  zákona  správca vodohospodársky významných vodných tokov v  spolupráci s dotknutými orgánmi štátnej správy a dotknutými orgánmi miestnej štátnej správy (krajmi), a zahŕňajú
 
a)	vymedzenie oblasti povodia a jej vzťahu k  povodiu Dunaja a povodiu Visly a k medzinárodným oblastiam povodia Dunaja a povodia Visly a ku správnemu územnému členeniu Slovenskej republiky v mapových podkladoch,
b)	zostavenie časového plánu a programu prác pre spracovanie plánu manažmentu oblasti povodia a jeho zverejnenia na pripomienkovanie verejnosti, 
c)	zhromaždenie záväzných podkladov, najmä o stave povrchových vôd a podzemných vôd, o predpokladaných požiadavkách na užívanie vôd a o predpokladaných vplyvoch na stav povrchovej vody a podzemnej vody a to najmä
1.	informácie zhromažďované v informačných systémoch orgánov štátnej správy a orgánov štátnej miestnej správy  podľa osobitného predpisu,
2.	údaje a výstupy vodnej bilancie,
3.	klimatické údaje, 
4.	geografické údaje, ako sú topografia, geológia, pôdy,
5.	údaje o využití krajiny reprezentované databázou CORINE landcover, 
6.	údaje o oblastných špecifikách, napríklad ťažba nerastných surovín, rašeliniská, 
7.	demografické a hospodárske údaje Štatistického úradu Slovenskej republiky, 
8.	územne plánovaciu dokumentáciu a územne plánovacie podklady, 
9.	výsledky regionálneho hydrogeologického prieskumu a ďalších hydrogeologických prác,
10.	akčné plány alebo programy prijaté k implementácii právnych predpisov Európskych spoločenstiev v oblasti kvality vôd,
11.	register chránených území
12.	štátne mapové diela určené pre verejné použitie,

d)	zhromaždenie ďalších podkladov pre splnenie strategických cieľov stanovených vo Vodnom pláne Slovenska najmä ako zdrojov informácií o predpokladaných požiadavkách na užívanie vôd a o predpokladaných vplyvoch na stav vôd, napríklad územné plány a programy rozvoja, sektorové plány a programy, plány rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií6,
e)	analýza a vyhodnotenie uvedených podkladov a informácií,  
f)	zostavenie predbežného prehľadu významných problémov na riešenie, určených na základe vyhodnotenia východzích podmienok a podkladov.
 
2)  Pre spracovanie plánu manažmentu oblasti povodia sa primerane a podľa potreby využívajú už skôr spracované alebo pre tento účel  spracované podkladové štúdie. Ako čiastkové riešenie môžu byť do plánu oblasti povodia prevzaté také ich výsledky alebo čiastkové výstupy, ktoré boli spracované rovnakými postupmi a za dodržania rovnakých nárokov na podklady a prerokovanie, ako stanovuje táto vyhláška pre plán manažmentu oblasti povodia.

3) Pre spracovanie plánu manažmentu oblasti povodia, ktoré svojou dielčou časťou presahuje na územie susedného štátu, sa použijú podklady a údaje vyžiadané prostredníctvom ministerstva

4)  Časový plán a program prác pre spracovanie plánu manažmentu oblasti povodia, vrátane postupu stanoveného pre prerokovanie s verejnosťou, sa zverejňuje prostredníctvom siete internetu na stránke ministerstva a spracovateľa najmenej tri roky pred začiatkom obdobia, ktorého sa bude plán manažmentu oblasti povodia týkať.

5)  Predbežný prehľad významných problémov v hospodárení s vodou, zistených v príslušnej oblasti povodia, sa sprístupňuje užívateľom vody a verejnosti prostredníctvom siete internetu na stránke ministerstva  a spracovateľa najmenej dva roky pred začiatkom obdobia, ktorého sa bude plán manažmentu oblasti povodia týkať.

6) Podnety k časovému plánu a programu prác pre spracovanie plánu manažmentu oblasti povodia, predbežnému prehľadu významných problémov v hospodárení s vodou, zistených v príslušnej oblasti povodia, a k návrhu plánu manažmentu oblasti povodia možno uplatniť počas doby 6 mesiacov od prvého dňa ich vystavenia k verejnému nahliadnutiu.

§ 20
Zámer plánu manažmentu oblasti povodia

(1) Návrh zámeru plánu manažmentu oblasti povodia sa spracováva na základe prípravných prác podľa § 19 a obsahuje

a)	dôvody pre spracovanie a účel plánu manažmentu oblasti povodia,
b)	vymedzenie vzťahu oblasti povodia k povodiu Dunaja a povodiu Visly, k medzinárodným povodiam Dunaja a Visly a ku správnemu územnému usporiadaniu Slovenskej republiky v mapových podkladoch,
c)	východzie podmienky a podklady pre spracovanie plánu manažmentu oblasti povodia vrátane požiadaviek stanovených vo Vodnom pláne Slovenska,
d)	časový plán na spracovanie plánu manažmentu oblasti povodia upravený podľa pripomienok užívateľov vody a verejnosti,
e)	prehľad významných problémov na riešenie, zostavený na základe analýzy a hodnotenia východzích podmienok a podkladov a pripomienok užívateľov vody a verejnosti,
f)	návrh hlavných environmentálnych cieľov, smerov rozvoja užívania vôd a návrh stratégie ochrany pred povodňami ďalšími škodlivými účinkami vôd a podmienok ich vecného a časového plnenia,
g)	zásady spracovania návrhu plánu manažmentu oblasti povodia vrátane  kritérií pre výber vybraných problémov z návrhu variantného riešenia a zásad posudzovania ekonomických dopadov.

2) Návrh zámeru  plánu manažmentu oblasti povodia sa prerokuje s príslušným orgánom podľa osobitného predpisu5. 

§ 21
Návrh plánu  manažmentu oblasti povodia a jeho prerokovanie

1) Návrh plánu oblasti povodia sa spracováva v štruktúre základného obsahu plánu  manažmentu oblasti povodia (§12 ods.3). V prípadoch, ak to vyžaduje charakter riešenej problematiky sa pristúpi k variantnému riešeniu, najmä ak sa jedná o návrh opatrení k zabezpečeniu požiadaviek na užívanie vôd, k dosiahnutiu environmentálnych cieľov v ochrane vôd a k ochrane pred povodňami. Spracovaný návrh plánu manažmentu oblasti povodia vždy obsahuje vyhodnotenie variant riešenia potrebných opatrení podľa kritérií stanovených v zámere plánu manžmentu oblasti povodia a sledujúcich splnenie cieľov stanovených v zámere plánu manažmentu oblasti povodia, pri súčasnej minimalizácii negatívnych vplyvov na životné prostredie.

2)  Súčasťou návrhu plánu manažmentu oblasti povodia je návrh programu opatrení, vrátane návrhu časového plánu ich realizácie a odhadu finančných nákladov.

3)   Návrh plánu manažmentu oblasti povodia sa prerokuje s príslušným orgánom  podľa osobitného predpisu5.

4) Návrh plánu manažmentu oblasti povodia sa zverejňuje na pripomienkovanie najmenej jeden rok pred začiatkom obdobia, ktorého sa bude plán manažmentu oblasti povodia týkať.

5) Návrh plánu manažmentu oblasti povodia sa zverejňuje na pripomienkovanie užívateľom vody a verejnosti spôsobom, ktorý umožní porozumieť ich odbornému obsahu a priblížiť význam navrhovaných opatrení spravidla vo forme prehľadných máp a stručných sprievodných textov, doplnených v nevyhnutnom rozsahu tabelárnymi údajmi.

6)  Návrh plánu manažmentu oblasti povodia sa považuje za  zverejnený, ak je vystavený na verejné nahliadnutie počas 6 mesiacov, a to v listovej forme na príslušných krajských úradoch  a u správcov povodí, ktorých územnej pôsobnosti sa plán týka a  v elektronickej forme prostredníctvom siete internetu na stránke ministerstva, spracovateľa a príslušného orgánu miestnej štátnej správy.

7) K zverejnenému plánu manažmentu oblasti povodia sa môžu podať podnety k jeho obsahu alebo k navrhovaným cieľom a spôsobom ich dosiahnutia.

8)  Súčasne s vystavením návrhu plánu manažmentu oblasti povodia sa zverejňuje oznámenie o jeho vystavení s adresou a termínom pre uplatnenie podnetov v troch celoštátnych denníkoch, na oznamovacích tabuliach príslušných krajských úradov a  u správcov povodí, ktorých územnej pôsobnosti sa budú návrhy na opatrenia vyplývajúce z návrhu plánu manažmentu oblasti povodia dotýkať a rovnako prostredníctvom siete internetu na stránke ministerstva, spracovateľa a príslušného orgánu miestnej štátnej správy.
 
9)  Podnety možno podať v lehote do 6 mesiacov od oznámenia o vystavení návrhu plánu manažmentu oblasti povodia spôsobom podľa odstavca 8. Na stanoviská a podnety podané po stanovenej lehote sa neprihliada.

10) Všetky podnety sa musia podať v písomnej  alebo v elektronickej forme, na adresu uvedenú pri zverejnení plánu manažmentu oblasti povodia. V podaní musí byť uvedené meno, priezvisko  a adresa alebo obchodná firma alebo názov a sídlo  podávajúceho.

§ 22
Konečný návrh plánu manažmentu oblasti povodia

1)  Konečný návrh plánu manažmentu oblasti povodia sa spracuje na základe vyhodnotenia podnetov a stanoviska príslušného orgánu podľa osobitného predpisu5.

2)  Konečný návrh plánu manažmentu oblasti povodia rozčlenený podľa územnej pôsobnosti krajov sa predkladá spolu so správou o vyhodnotení podnetov a stanoviskom príslušného orgánu podľa osobitného predpisu1 na schválenie ministerstvu.

3) Schválenie plánu manažmentu oblasti povodia vrátane programu opatrení s ním  súvisiacim sa zverejňuje oznámením  v  príslušnom vestníku ministerstva a prostredníctvom siete internetu na stránke ministerstva. 

4)  Schválený plán manažmentu oblasti povodia a schválený program opatrení s ním súvisiaci sa v súlade s osobitnými predpismi8 zverejní počas doby ich platnosti
a)	v listovej forme na ministerstve, u príslušných krajských úradoch a u príslušných správcov povodí,
b)	v elektronickej forme prostredníctvom siete internetu na stránke  miestnej štátnej správy.  

§ 23
Program opatrení

1) Program opatrení sa zostavuje z  konkrétnych činností, požiadaviek na zmenu využitia územia a požiadaviek na umiestnenie stavieb napĺňajúcich potrebné opatrenia, schválených vo Vodnom pláne Slovenska alebo v plánoch manažmentu oblastí povodí vrátane časového plánu ich realizácie, stanovenia finančných nákladov a  stratégie ich financovania. Pre každé opatrenie musí byť uvedený očakávaný účinok.

2) V programe opatrení sa uvedie zoznam opatrení: 
a) ktoré zabezpečujú alebo podporujú verejné záujmy v ochrane vôd a napĺňanie environmentálnych cieľov, 
b)   pre ochranu pred povodňami a ďalšími škodlivými účinkami vôd,
c)   pre plnenie požiadaviek na vodohospodárske služby.

3) Zoznam opatrení podľa odseku 2 písm. a) musí obsahovať základné opatrenia  a tam, kde je to nutné aj doplnkové opatrenia. 

4) Základné opatrenia sú minimálne požiadavky, ktoré treba splniť a ktoré pozostávajú z:

a) opatrení vyvolaných požiadavkou právnych predpisov Európskeho spoločenstva v oblasti životného prostredia, opatrení potrebných na implementáciu právnych predpisov pre ochranu vôd, vrátane opatrení požadovaných právnymi predpismi uvedenými v časti A  prílohy č. 10;
b) opatrení na zabezpečenie návratnosti nákladov za vodohospodárske služby, ktoré sa považujú za zodpovedajúce  účelom úhrady nákladov za vodohospodárske služby;
c)  opatrení napĺňajúcich environmentálne ciele na podporu efektívneho a trvalo udržateľného využívania vôd, aby sa zabránilo ohrozeniu dosiahnutia cieľov ustanovených   § 11 zákona;
d) opatrení na ochranu vodárenských zdrojov a splnenie požiadaviek na odber pitnej vody, vrátane opatrení na zabezpečenie jej kvality, aby sa znížila miera úpravy potrebnej pri výrobe pitnej vody;
e)  regulácií odberov povrchovej vody a podzemnej vody a vzdúvania povrchovej vody, ktoré môžu významne ovplyvniť iné nakladanie s vodami a vodné ekosystémy, vrátane registra alebo registrov odberov vody a požiadaviek predchádzajúcich povolení odberov a  vzdúvania. Tieto regulácie  sa budú pravidelne preverovať a podľa potreby aktualizovať. Z týchto regulácií možno vyňať tie odbery alebo  vzdúvania, ktoré nemajú významný vplyv na stav vody;
f) regulácií, vrátane požiadavky na predchádzajúce povolenie na umelé dopĺňanie alebo nadlepšovanie útvarov podzemnej vody. Využívaná voda sa môže získavať z akejkoľvek povrchovej vody alebo podzemnej vody za predpokladu, že využívanie zdroja neohrozí dosiahnutie jeho environmentálnych cieľov alebo cieľov ustanovených pre doplňovaný alebo nadlepšovaný útvar podzemnej vody. Tieto regulačné opatrenia budú pravidelne revidované a podľa potreby aktualizované;
g) opatrení na zníženie znečistenia komunálnych odpadových vôd vypúšťaných do povrchových vôd a podzemných vôd a zamedzenie obsahu obzvlášť škodlivých látok vo vypúšťaných priemyselných odpadových vodách, požiadavky predchádzajúcej regulácie vypúšťaní z bodových zdrojov, ktoré môžu spôsobiť znečistenie vôd,  ako je zákaz vypúšťania znečisťujúcich látok do vôd, alebo predchádzajúceho povolenia alebo registrácie založenej na všeobecne záväzných pravidlách stanovujúcich reguláciu emisií pre príslušné znečisťujúce látky, vrátane regulácií v súlade so stratégiami zabraňujúcimi znečisťovaniu vôd. Tieto regulačné opatrenia budú pravidelne preverované a podľa potreby aktualizované;
h) opatrení na prevenciu alebo reguláciu vstupu znečisťujúcich látok z difúznych zdrojov, ktoré môžu spôsobiť  znečistenie vôd. Tieto opatrenia môžu mať formu požiadavky na predchádzajúcu reguláciu, napríklad zákaz vypúšťania znečisťujúcich látok do vôd, predchádzajúceho povolenia alebo registrácie založenej na všeobecne záväzných pravidlách, ak takáto požiadavka nie je zabezpečená iným spôsobom v súlade s právnou úpravou. Tieto opatrenia budú pravidelne prehodnocované a podľa potreby aktualizované;
i) opatrení pre vytvorenie vyhovujúcich hydromorfologických podmienok vodných útvarov povrchových vôd v súlade s dosiahnutím požadovaného ekologického stavu alebo dobrého ekologického potenciálu vo vodných útvaroch označených ako umelé alebo významne zmenené. Opatrenia na tento účel môžu mať formu požiadavky na predchádzajúce povolenie alebo obmedzovanie založené na všeobecne záväzných pravidlách, ak takáto požiadavka nie je zabezpečená iným spôsobom v súlade s právnymi predpismi. Takéto opatrenia budú pravidelne prehodnocované a podľa potreby aktualizované;
j) opatrení na ochranu podzemných vôd pred znečistením z poľnohospodárskych činností, zákazu priameho vypúšťania znečisťujúcich látok do podzemnej vody s ohľadom na nasledujúce ustanovenia:

1. Orgán štátnej vodnej správy môže povoliť spätnú injektáž vody využívanej pre geotermálne účely do toho istého kolektora podzemnej vody.
2. Orgán štátnej vodnej správy môže  vydať tiež povolenie s vymedzením podmienok pre:
2.1  injektáž vody obsahujúcej látky pochádzajúce z výkonu prieskumu a ťažby ropných látok alebo banských činností a injektáž technologickej vody do geologických formácií, z ktorých boli vyťažené ropné alebo iné látky, alebo do geologických formácií, ktoré sú vzhľadom na prírodné pomery trvalo nevhodné na iné účely. Tieto injektáže nesmú obsahovať iné látky, ako sú látky vznikajúce pri vyššie uvedených činnostiach,
2.2 spätnú injektáž podzemnej vody odčerpávanej z baní a lomov, alebo v súvislosti s výstavbou alebo údržbou stavebných diel,
2.3 injektáž zemného plynu alebo skvapalneného propan-butanu na účely skladovania do geologických formácií, ktoré sú kvôli prírodným pomerom trvalo nevhodné pre iné účely,
2.4 injektáž zemného plynu alebo skvapalneného propan-butanu na účely skladovania do iných geologických formácií, ak je potreba zaistenia bezpečnosti zásobovania plynom nadradeným záujmom a ak je injektáž vykonaná spôsobom, ktorý zabráni akémukoľvek nebezpečenstvu zhoršenia kvality akejkoľvek prijímajúcej podzemnej vody v súčasnosti aj v budúcnosti,
2.5 povrchovú alebo podpovrchovú výstavbu, inžinierske práce, stavebnú alebo inú podobnú činnosť prichádzajúcu do styku s podzemnou vodou. Takéto činnosti sa považujú za schválené, ak sa uskutočňujú v súlade so všeobecne záväznými pravidlami ustanovenými pre tieto činnosti,výstavbu, inžinierske práce, stavebnú alebo inú podobnú činnosť prichádzajúcu  do styku s podzemnou vodou. Takéto činnosti sa považujú za povolené, ak sa uskutočňujú v súlade so všeobecne záväznými pravidlami ustanovenými pre tieto činnosti,
2.6 vypúšťanie malých množstiev látok na vedecké účely pre charakterizovanie, ochranu alebo ozdravenie vodných útvarov v obmedzenom, striktne nevyhnutnom množstve pre dané účely za predpokladu, že takéto vypúšťania nebudú ústupkom vzhľadom k dosiahnutiu environmentálnych cieľov stanovených pre daný útvar podzemnej vody;    

k) opatrení v súlade s činnosťou uskutočňovanou na odstránenie únikov nebezpečných látok do povrchových a podzemných vôd a na postupné znižovanie znečistenia inými látkami, ktoré by ináč zabránilo dosiahnuť ciele stanovené v § 11 zákona  pre útvary povrchových vôd;
l) akýchkoľvek opatrení potrebných na predchádzanie významným únikom znečisťujúcich látok z technických zariadení a na zabránenie a zníženie vplyvu náhodného havarijného znečistenia (mimoriadneho zhoršenia vôd), napríklad v dôsledku povodní, vrátane dôkladných detekčných alebo výstražných systémov takýchto udalostí, v prípade nepredvídateľných havarijných udalostí, všetkých vhodných opatrení na zníženie rizika, ktoré pre vodné ekosystémy predstavujú;
m) opatrení na využívanie hydroenergetického potenciálu;
n)  opatrení na znižovanie nepriaznivých účinkov povodní a sucha

5) Doplnkové opatrenia sú opatrenia navrhnuté a zavedené dodatočne k základným opatreniam za účelom dosiahnutia cieľov stanovených podľa § 11 zákona. Doplnkovými opatreniami sú  najmä:

a)  regulácia odberov vody, 
b)  ovplyvňovanie nárokov užívateľov,
c)  podpora úsporného užívania vody,
d)  umelé dopĺňanie zvodne,
e)  správne a ekonomické nástroje a rozhodnutia orgánov štátnej vodnej správy,
f)  kódexy správnych postupov, smerujúcich k zabezpečeniu ochrany vôd,
g) obnova mokradí,
h) stavebné projekty,
i)  revitalizačné projekty,
j)  výskumné, vývojové a vzdelávacie projekty,
k) dohody na vykonanie vodohospodárskych služieb,
l)  iné opatrenia na zabezpečenie dodatočnej ochrany alebo zlepšenia stavu vôd.

6) Rámcový zoznam doplnkových opatrení  je uvedený v  časti B prílohy  č. 10.

7) Program opatrení pre splnenie požiadaviek na vodohospodárske služby obsahuje najmä:
a) opatrenia v riadení a využívaní vodných zdrojov,
b) opatrenia doplňujúce vodohospodársku infraštruktúru v oblasti povodia

8) Na zabezpečenie dodatočnej ochrany alebo zlepšenia stavu vôd sa môžu prijať ďalšie doplnkové opatrenia, a to najmä :
a) ak výsledky monitorovania alebo iné údaje naznačujú, že dosiahnutie cieľov stanovených pre vodný útvar podľa § 11 zákona nie je pravdepodobné, zabezpečí sa:
1. preskúmanie príčin možného neúspechu,
2. primerané preskúmanie a revízia príslušných povolení a opatrení
3. primerané preverenie a aktualizácia monitorovacích programov  
4. zavedenie doplnkových opatrení potrebných na dosiahnutie stanovených cieľov 

b) ak sú  príčiny podľa odseku 8 písm. a) výsledkom mimoriadnych nepredvídateľných okolností spôsobených prírodnými silami alebo vyššou mocou, najmä extrémne povodne a dlhodobé suchá možno označiť doplnkové opatrenia za prakticky nerealizovateľné s ohľadom na § 9, odsek 9).

9) Uskutočňovanie  opatrení podľa odseku 4 nesmie viesť, či už priamo alebo nepriamo, k zvýšeniu znečistenia morských vôd a k zvýšenému znečisteniu povrchových vôd. Táto požiadavka sa nebude uplatňovať v prípadoch, ak by mala za následok zvýšené znečistenie životného prostredia ako celku. 

10) Programy opatrení sa vypracujú v  termínoch pre vypracovanie Vodného plánu Slovenska alebo plánov manažmentu oblastí povodí a  všetky opatrenia sa zavedú najneskôr do troch  rokov od dátumu schválenia Vodného plánu Slovenska alebo plánov manažmentu oblastí povodí .

11) Programy opatrení sa prehodnocujú a podľa potreby aktualizujú v termínoch stanovených pre Vodný plán Slovenska alebo plány manažmentu oblastí povodí. Všetky nové alebo revidované opatrenia ustanovené aktualizovaným programom opatrení budú funkčné do troch rokov od ich ustanovenia.

12) Doplnky a zmeny programu opatrení, prijímané v dobe platnosti Vodného plánu Slovenska a plánov manažmentu oblasti povodí bez nutnosti ich aktualizácie, rovnako ako zmeny programu opatrení vyplývajúce z vyhodnotenia kontrolného monitoringu, pokiaľ nevyžadujú zmenu schváleného Vodného plánu Slovenska a plánov manažmentu oblasti povodí sa prerokovávajú ako zmeny programu opatrení skráteným postupom bez posudzovania podľa osobitných predpisov5.

13) Zavádzanie programu opatrení sa môže etapizovať, aby sa rozložili  náklady  na jeho implementáciu.

14) Program opatrení, ktorý zahŕňa opatrenia vyžadujúce riešenie podľa osobitného predpisu  sa  poskytuje príslušným orgánom územného plánovania ako podklad pre spracovanie územne plánovacej dokumentácie alebo jej zmeny.

§ 24
Účinnosť

Táto vyhláška nadobúda účinnosť ................

Minister: