Návrh Stratégie nákupu slovacík múzejnej a galerijnej hodnoty v zahraničí

I.	Úvod 

Neoddeliteľnou súčasťou našej národnej minulosti je kultúrne dedičstvo vo všetkých svojich prejavoch a je vyjadrením bohatej histórie, ktorou prešla naša krajina od najstarších čias až po súčasnosť. Zároveň je dokladom toho, že Slovensko sa sebe vlastnou mierou podieľalo na formovaní historického hospodársko-spoločenského, politického a kultúrneho vývoja Európy, vyvíjalo sa v kontexte celoeurópskeho vývoja. Zároveň je národné kultúrne dedičstvo zdrojom národnej hrdosti a pestovania historického vedomia celej spoločnosti.
 Dôsledkom politických zmien, spojených so zmenou hraníc, migrácie obyvateľstva, bohatých medzinárodných stykov v minulosti je aj skutočnosť, že súčasti nášho kultúrneho dedičstva sa v súčasnosti nachádzajú mimo územia Slovenska. 
Skutočnosť, že predmety múzejnej hodnoty a galerijnej hodnoty, ktoré vznikli na Slovensku, sa v súčasnosti nachádzajú v zahraničí a sú predmetom zberateľského záujmu súkromných osôb a zbierkotvorných inštitúcií, nemožno hodnotiť len negatívne. V súčasnosti je potrebné na túto skutočnosť nahliadať aj ako na prejav záujmu a ocenenia vysokej vedeckej, historickej, umeleckej a kultúrnej hodnoty, a zároveň aj ako na fakt, že tieto predmety považované aj zahraničnými zbierkotvornými a vedeckými inštitúciami za vedecky a historicky hodnotné doklady historického hospodársko-politického, kultúrneho a umeleckého vývoja tak v európskom, ako aj svetovom kontexte. Tieto predmety je nevyhnutné považovať za reprezentanta Slovenska a jeho kultúrneho dedičstva, ktoré spoluvytvára obraz o historickom vývoji Európy a sveta.

Predmet múzejnej hodnoty a galerijnej hodnoty je pôvodný hmotný alebo duchovný doklad, ktorý má schopnosť priamo alebo sprostredkovane vypovedať o vývoji prírody alebo spoločnosti a má trvalý historický, kultúrny, umelecký alebo vedecký význam. Predmet múzejnej hodnoty a galerijnej hodnoty, ktorý sa podľa autorstva, jazyka, obsahu, miesta nálezu, vyhotovenia, vydania a podobne týka Slovenska alebo slovenského národa a v súčasnosti je uchovávaný v zahraničí nazývame slovacikom (ďalej len „slovacikum“). 

 Slovacikom môže byť: 

a)	zbierkový predmet odborne spravovaný v múzeu, galérii, 
b)	predmet sakrálneho umenia,
c)	predmet, ktorý je originálnym dielom výtvarného umenia a jeho autor sa narodil naSlovensku alebo je to Slovák, trvalo žijúci v zahraničí a vedome sa hlásiaci k Slovensku,
d)	historický knižný dokument a historický knižničný fond, vzácny rukopis, stará a vzácna tlač do roku 1830, slovacikálny dokument do roku 1918, významný slovacikálny dokument bez časového ohraničenia a pod., 
e)	archívny dokument, najmä dokumenty spojené s historickým, politickým a kultúrnym vývojom Slovenska,)
f)	písomné a dokumentárne pozostalosti významných Slovákov, žijúcich alebo pôsobiacich v zahraničí vrátane predmetov osobnej potreby,
g)	iné predmety, viažuce sa k životu a dielu významných Slovákov, žijúcich a pôsobiacich v zahraničí, 
h)	fotografie, mapy, plány, náhľady, nákresy, skice, 
i)	iné predmety pochádzajúce zo Slovenska alebo predmety a dokumenty dokumentujúce dejiny a historické medzníky Slovenska, ktoré majú vysokú vedeckú, historickú alebo kultúrnu hodnotu, 
j)	audiovizuálne diela svojím obsahom a autorstvom spojené so Slovenskom,
k)	prírodnina.

Slovaciká z hľadiska ich vzniku môžeme rozdeliť do týchto skupín:

1. 	Predmety a dokumenty, ktoré vznikli na území Slovenska od čias prvých dokladov pôsobenia človeka na území Slovenska až po súčasnosť, 
2.	Predmety a dokumenty, ktoré vznikli a vznikajú mimo územia Slovenska a sú obsahovo alebo osobnosťou autora, vedome sa hlásiaceho k Slovensku, zviazané so Slovenskom. 

Ad 1. Predmety, ktoré vznikli na Slovensku a v minulých storočiach sa dostali do zahraničia rozličným spôsobom. Ich súčasné umiestnenie v zahraničí je dôsledkom: 

a)	spoločného historicko-politického vývoja strednej Európy, ktorá bola do roku 1918 zväčša súčasťou rakúsko-uhorskej monarchie a mimoriadne hodnotné predmety kultúrnej hodnoty boli už v 19. storočí predmetom záujmu zberateľov a formujúcich sa zbierkotvorných inštitúcií, 
b)	čulých obchodných kontaktov, súkromných, diplomatických a obchodných ciest, pracovných pobytov, vedeckej a umeleckej činnosti,
c)	agresií, intervencií, ozbrojených konfliktov, spojených s nútenou migráciou a vysídľovaním, ako aj následnými politickými, hospodárskymi a územnými zmenami; dôsledkom týchto udalostí bolo následné uplatňovanie dohôd víťazných mocností po prvej, predovšetkým však po druhej svetovej vojne, ktorými sa menila geopolitická mapa Európy a sveta, 
d)	skutočnosti, že Slovensko v ostatnom desaťročí 20. storočia sa stalo významnou tranzitnou krajinou takmer nepretržitého prúdu vynútenej emigrácie z Balkánskeho polostrova a ázijských krajín smerujúcej do ekonomicky vyspelých krajín západnej Európy; predmetom záujmu migrujúcich skupín sa mohli stať aj predmety kultúrnej hodnoty - takto mohli byť slovaciká rozličnými spôsobmi vyvezené do zahraničia; ide väčšinou o mimoriadne ťažko zmapovateľné pohyby z presne neurčiteľnej lokalizácie výskytu, pri ktorých je viac ako pri iných slovacikách zrejmé, že ide o nelegálny vývoz predmetov. 

Ad 2. Predmety a dokumenty, ktoré vznikli a vznikajú mimo územia Slovenska ako výsledok pôsobenia Slovákov žijúcich v zahraničí. Ich vznik a súčasné umiestnenie v zahraničí je dôsledkom: 

a)	ekonomickej emigrácie obyvateľstva Slovenska pred a po prvej svetovej vojne a v medzivojnovom období, 
b)	politickej emigrácie po roku 1945, 1948 a 1968, 
c)	holokaustu občanov židovskej národnosti v rokoch 1942 a 1944 – 1945 a tomu predchádzajúcej vynútenej emigrácie, likvidácie rómskej menšiny rovnakým spôsobom,
d)	evakuácie občanov nemeckej národnosti pred postupujúcim frontom v rokoch 1944 – 1945, povojnového vysídlenia zvyšku pôvodne 130-tisícovej minority na základe dekrétov prezidenta republiky (tzv. Benešových dekrétov) a transfer, či neskôr repatriáciu, maďarskej minority na rovnakom základe. 

II. 	SWOT analýza 

Na zhodnotenie súčasného stavu riešenia uvedenej problematiky bola použitá SWOT analýza ako nástroj strategického plánovania používaná na hodnotenie silných a slabých stránok, príležitostí a ohrození, ktoré spočívajú v danom projekte. SWOT analýzu spracoval riešiteľský tím materiálu na základe posúdenia súčasného stavu riešenia problematiky a predpokladov systému zbierkotvorných inštitúcií, ktoré budú vykonávať niektoré úlohy vyplývajúce zo stratégie a zároveň budú užívateľmi výsledkov jej realizácie. SWOT analýza hodnotí:
-	silné stránky – vnútorné atribúty, vlastnosti systému zbierkotvorných inštitúcií a relevantných orgánov štátnej správy, ktoré môžu napomôcť dosiahnutie cieľa, 
-	slabé stránky – vnútorné atribúty, vlastnosti systému zbierkotvorných inštitúcií a relevantných orgánov štátnej správy, ktoré sťažujú dosiahnutie cieľa,
-	príležitosti – externé podmienky, ktoré môžu dopomôcť k dosiahnutiu cieľa, 
-	ohrozenia – externé podmienky, ktoré môžu sťažiť dosiahnutie cieľa. 
	
Silné stránky 

•	viac ako storočná inštitucionálna forma zhromažďovania hnuteľného kultúrneho dedičstva v múzeách, galériách a knižniciach;
•	v správe múzeí, galérií a knižníc je najväčšia časť najvýznamnejších hnuteľných súčastí kultúrneho dedičstva štátu (časovo kontinuálny informačný potenciál uložený v predmetoch kultúrnej hodnoty);
•	slovacikálne dokumenty sú významným príspevkom k európskemu i svetovému kultúrnemu dedičstvu – spoznávanie, budovanie centrálnych databáz a výmena;
•	dostatočná odborná vzdelanostná úroveň zamestnancov múzeí, galérií a knižníc ako potenciálnych bádateľov skúmajúcich výskyt slovacík v zahraničí – odborné zázemie, ľudský potenciál;
•	existencia metodických centier v rámci sústavy múzeí, galérií a knižníc na Slovensku – Slovenského národného múza (ďalej len „SNM“), Slovenskej národnej galérie (ďalej len „SNG“) a Slovenskej národnej knižnice (ďalej len „SNK“) ako potenciálnych, odborne spôsobilých priamych vykonávateľov stratégie tak v oblasti výskumu, ako aj v oblasti nadobúdania slovacík; 
•	SNK a pôsobenie jej pracoviska pre historický výskum, budovanie katalógov, vyvezených knižničných dokumentov a bibliografické spracovanie zahraničných slovacík v rámci knižničného systému;
•	rozsiahle medzinárodné kontakty národných zbierkotvorných inštitúcií;
•	informačná gramotnosť a schopnosť nepretržitého monitorovania zahraničnej ponuky slovacík prostredníctvom internetových zdrojov a pružnej reakcie na túto ponuku;
•	možnosť spolupráce s Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky a využitia infraštruktúry slovenských kultúrnych inštitútov v zahraničí a funkcií kultúrnych atašé;
•	možnosť spolupráce s Úradom pre Slovákov žijúcich v zahraničí a koordinácie pri zabezpečovaní získavania slovacík z pozostalostí významných Slovákov;
•	možnosť využitia aktuálne plánovaných zmien právnych predpisov na zabezpečenie operatívnosti schvaľovania zahraničných akvizícii (nový zákon o múzeách a galériách a o ochrane predmetov kultúrnej hodnoty).
 
Slabé stránky

•	doterajší nedostatočný provenienčný a historický výskum pri skúmaní výskytu slovacík v zahraničí;
•	nesystémové a často politicky motivované postupy pri mapovaní výskytu slovacík v zahraničí bez existencie kompletných a komplexných výstupov pre širokú verejnosť;
•	absencia centrálnych elektronických databáz o slovacikách;
•	nesystémové postupy pri zabezpečovaní nadobúdania slovacík zo zahraničia; 
•	nedostatočný monitoring a prevencia proti nelegálnemu vývozu predmetov kultúrnej hodnoty do zahraničia;
•	nedostatočné disponibilné finančné zdroje na nákup slovacík v zahraničí;
•	nedostatočné finančné zdroje na financovanie výskumov v zahraničných inštitúciách;
•	nedostatočná akvizičná činnosť zbierkotvorných inštitúcií pre nedostatok disponibilných finančných zdrojov, čoho dôsledkom je únik vzácnych súčastí kultúrneho dedičstva a tiež strata komplexnosti a kontinuity budovania zbierok. 

 Príležitosti

•	zaznamenávanie, získanie a zachovanie významnej časti hnuteľného kultúrneho dedičstva Slovenska a Slovákov pre budúce generácie – posilnenie národnej identity a občianskej spolupatričnosti v procese globalizácie;
•	vytváranie komplexnej múzejnej, galerijnej a knižničnej dokumentácie dejinného vývoja Slovenska prostredníctvom knižničných, múzejných a galerijných zbierkových fondov a tým aj zvyšovanie informačného potenciálu múzejných zbierok a ich vyššieho využitia pri rozvoji vzdelanostnej a vedomostnej úrovne obyvateľstva;
•	zlepšovanie podmienok pre komplexnú digitalizáciu existujúceho kultúrneho dedičstva;
•	rozvoj medzinárodnej spolupráce zbierkotvorných inštitúcií so zahraničnými inštitúciami, uchovávajúcimi slovacikálne dokumenty;
•	zvyšovanie mobility kultúrnych hodnôt;
•	rozvoj legálneho obchodu so súčasným umením;
•	prehlbovanie spolupráce v oblasti medzinárodných vzťahov so susednými krajinami; 
•	upevňovanie zdravého historického vedomia obyvateľov Slovenska; 
•	skvalitnenie a zatraktívnenie prezentačnej ponuky múzeí a galérií;
•	skvalitňovanie voľnočasovej ponuky múzeí a galérií vo vzťahu k zvyšovaniu konkurencieschopnosti Slovenska v rámci rozvoja cestovného ruchu a kultúrneho turizmu.

Ohrozenia
 
•	možnosť nadobudnutia mimoriadne kvalitných falzifikátov; 
•	možnosť nadobudnutia odcudzených predmetov kultúrnej hodnoty; 
•	možnosť nadobudnutia nelegálne vyvezených predmetov kultúrnej hodnoty zo Slovenska a z tretích krajín;
•	prehlbovanie rozporov medzi povinnosťou štátu plniť záväzky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv v oblasti kultúrneho dedičstva a reálnymi (finančnými, technickými, personálnymi) možnosťami rezortu kultúry ako gestora na ich plnenie;
•	nárast nelegálneho a nenávratného úniku súčastí kultúrneho a prírodného dedičstva do zahraničia;
•	nárast nelegálneho obchodu so súčasťami kultúrneho dedičstva.

Z predloženej SWOT analýzy vyplynuli nasledujúce základné ciele:

III. Základné ciele  

Predkladaný materiál má za úlohu v prvom rade stanoviť jednotlivé kroky a postupy pri zabezpečovaní zmapovania výskytu slovacík v zahraničí a ich monitorovania na trhu so starožitnosťami. Sleduje najmä tieto základné ciele:

Cieľ 1
Zmapovať výskyt slovacík v zahraničí, najmä v zahraničných zbierkotvorných inštitúciách s dôrazom na bývalé krajiny rakúsko-uhorskej monarchie – pasportizácia slovacík s cieľom sprístupniť údaje o slovacikách širokej verejnosti napr. formou vedeckých katalógov alebo spoločných výstavných projektov.

Opatrenie1.1 
Poveriť SNM, SNG a SNK zmapovaním problematiky slovacík v doterajšej vedeckej literatúre – vytvorenie bibliografie slovacikálnej literatúry.

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(generálny riaditeľ sekcie kultúrneho dedičstva (ďalej len „GR SKD), generálny riaditeľ SNM (ďalej len „GR SNM“), generálny riaditeľ SNG (ďalej len „GR SNG“), generálny riaditeľ Slovenskej národnej knižnice (ďalej len „GR SNK“)) 

Termín: 
- SNM, SNG a SNK predložia hodnotiacu správu o plnení opatrenia sekcii kultúrneho dedičstva od roku 2009 každoročne k 31. decembru,
- na základe hodnotiacich správ, ktoré predložia SNM, SNG a SNK, sekcia kultúrneho dedičstva spracuje a predloží na poradu vedenia Ministerstva kultúry Slovenskej republiky (ďalej len „porada vedenia ministerstva“) od roku 2010 každoročne v termíne do 31. marca správu o stave realizácie Stratégie nákupu slovacík múzejnej a galerijnej hodnoty (ďalej len „stratégia“) za predchádzajúci kalendárny rok, resp. správu o aktuálnom stave vytvárania bibliografie slovacikálnej literatúry. 

Cieľ 2 
Monitorovať výskyt slovacík na trhu so starožitnosťami a umením v európskych aukčných domoch a v súkromnej držbe (napr. doklady o nútenej emigrácii Slovákoch v minulých storočiach, produkcia slovacikálnych dokumentov a knižnej produkcie v súčasnosti a pod.) s cieľom nákupu slovacík pre národné zbierkotvorné inštitúcie. 

Opatrenie 2.1
Zabezpečiť prostredníctvom vecných útvarov SNM a SNK pravidelný monitoring ponuky na zahraničných aukciách a v internetových obchodoch so starožitnosťami s osobitným dôrazom na vyhľadávanie ponuky slovacík mimo diel výtvarného umenia.

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD, GR SNM, GR SNK )

Termín: 
- SNM a SNK predložia hodnotiacu správu o plnení opatrenia sekcii kultúrneho dedičstva od roku 2009 každoročne do 31. decembra vrátane informácie o realizovaných nákupoch slovacík zo zahraničia,
- na základe hodnotiacich správ, ktoré predložia SNM a SNK, sekcia kultúrneho dedičstva spracuje a predloží na poradu vedenia ministerstva od roku 2010 každoročne v termíne do 31. marca správu o stave realizácie stratégie za predchádzajúci kalendárny rok, resp. o výsledkoch monitoringu ponuky slovacík na zahraničných aukciách a v internetových obchodoch so starožitnosťami.

Opatrenie 2.2
Zabezpečiť prostredníctvom SNG pravidelný monitoring ponuky na zahraničných aukciách a v internetových obchodoch s osobitným dôrazom na vyhľadávanie ponuky diel výtvarného umenia, spojených so Slovenskom.

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD, GR SNG)

Termín: 
- SNG predloží hodnotiacu správu o plnení opatrenia sekcii kultúrneho dedičstva od roku 2009 každoročne do 31. decembra vrátane informácie o realizovaných nákupoch slovacík zo zahraničia,
- na základe hodnotiacej správy, ktorú predloží SNG, sekcia kultúrneho dedičstva spracuje a predloží na poradu vedenia ministerstva od roku 2010 každoročne v termíne do 31. marca správu o stave realizácie stratégie za predchádzajúci kalendárny rok, resp. o výsledkoch monitoringu ponuky slovacík na zahraničných aukciách a v internetových obchodoch so starožitnosťami. 

Opatrenie 2.3
V pripravovanom návrhu zákona o múzeách a galériách a o ochrane predmetov kultúrnej hodnoty vytvoriť legislatívnu možnosť, aby bola možnosť nákupu slovacík v zahraničí bez schválenia komisie na tvorbu zbierok len na základe rozhodnutia povereného zamestnanca SNM, SNG a SNK a so súhlasom Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, ak hrozí nebezpečenstvo straty slovacika z omeškania.
Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD) 

Termín: 
do 31. októbra 2008 
(Plán legislatívnych úloh vlády SR na rok 2008, úloha č. 3 na mesiac október) 

Opatrenie 2.4
Priebežne prostredníctvom databáz Národnej ústredne Interpolu (ďalej len „NÚI“) overovať možný výskyt slovacík nelegálne vyvezených alebo odcudzených z tretích krajín a zistiť možnosti ich legálneho nadobudnutia.

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD)

Termín: 
Sekcia kultúrneho dedičstva spracuje a predloží na poradu vedenia ministerstva od roku 2010 každoročne v termíne do 31. marca správu o stave realizácie stratégie, resp. o aktuálnom stave výskytu slovacík nelegálne vyvezených alebo odcudzených z tretích krajín a možnostiach ich legálneho nadobudnutia.

Opatrenie 2.5
Priebežne, prostredníctvom NÚI overovať, či ponúkané slovacikum nebolo ilegálne vyvezené alebo odcudzené zo Slovenska.

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD) 

Termín: 
priebežne, podľa potreby

Opatrenie 2.6
Zabezpečiť súčinnosť s Úradom pre Slovákov žijúcich v zahraničí pri zabezpečovaní informácií o ponuke slovacík.

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD, v súčinnosti s generálnymi riaditeľmi sekcie medzinárodnej spolupráce (ďalej len „GR SMS“) a sekcie menšinových a regionálnych kultúr Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, člen Komisie pre kultúrne dedičstvo Slovákov žijúcich v zahraničí za Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky) 

Termín: 
priebežne 

Opatrenie 2.7
V prípade potreby zabezpečiť priamu informovanosť o zamýšľaných aukciách slovacík priamymi kontaktmi so svetoznámymi aukčnými domami (napr. Sotheby´s, Christie´s, Gilhofer & Ranschburg, Dorotheum).

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SNM, GR SNG, GR SNK)

Termín: 
priebežne, podľa potreby

Opatrenie 2.8
Na báze kultúrnej spolupráce (napr. v rámci krajín V 4) otvoriť otázku vzájomnej spolupráce pri informovanosti o kultúrnom dedičstve účastníckej krajiny v iných účastníckych krajinách a postupne usilovať o zakotvenie mechanizmov tejto spolupráce pri aktualizácii kultúrnych dohôd a programov spolupráce.

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD, GR SMS)

Termín: 
priebežne 

Cieľ 3
Zabezpečiť realizáciu nákupu slovacík prostredníctvom disponibilných finančných prostriedkov v rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva kultúry Slovenskej republiky.

Opatrenie 3.1
V štruktúre výdavkov rozpočtovej kapitoly Ministerstva kultúry Slovenskej republiky vytvoriť osobitný programový prvok na nákup slovacík v zahraničí a z neho prideľovať SNM, SNG a SNK finančné zdroje na uvedený účel každoročne minimálne vo výške 100 000 EUR. Rozdelenie finančných prostriedkov na jednotlivé inštitúcie navrhne vecný útvar ministerstva, v ktorého pôsobnosti sú inštitúcie realizujúce stratégiu.  

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD, generálny riaditeľ sekcie ekonomiky (ďalej len „GR SE“))

Termín: 
pri príprave rozpočtu príjmov a výdavkov rozpočtovej kapitoly MK SR na rok 2009 a pri príprave rozpočtového programovania na roky 2010 – 2012 a ďalšie.  

Cieľ 4
Zabezpečiť realizáciu výskumu zameraného na zmapovanie najvýznamnejších období, keď sa slovaciká dostali za súčasné hranice Slovenskej republiky.

Opatrenie 4.1
Poveriť SNM, SNG a SNK gesciou nad realizáciou historického a provenienčného výskumu slovacík (vytvorenie riešiteľských tímov z radov kurátorov a ostatných odborných zamestnancov múzeí, galérií a knižníc). V prípade potreby uplatnenia konkrétnych kontrolných a koordinačných funkcií Ministerstva kultúry Slovenskej republiky, ministerstvo zabezpečí (v rámci svojich personálnych možností) účasť svojich zástupcov v jednotlivých riešiteľských tímoch.

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD, GR SNM, GR SNG, GR SNK )

Termín: 
- SNM, SNG a SNK predložia hodnotiacu správu o plnení opatrenia, resp. o aktuálnom stave historického a provenienčného výskumu slovacík sekcii kultúrneho dedičstva od roku 2009 každoročne k 31. decembru, 
- na základe hodnotiacich správ, ktoré predložia SNM, SNG a SNK, sekcia kultúrneho dedičstva spracuje a predloží na poradu vedenia ministerstva od roku 2010 každoročne v termíne do 31. marca správu o stave realizácie stratégie za predchádzajúci kalendárny rok, resp. aktuálnom stave realizácie historického a provenienčného výskumu slovacík.

Opatrenie 4.2
V rámci schvaľovania prioritných projektov na roky 2009 - 2011 zohľadniť projekty zamerané na výskum, pasportizáciu slovacík v zahraničí. 

Zodpovedá: 
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
(GR SKD, GR SE)

Termín: 
každoročne 

Cieľové krajiny, na ktoré je potrebné zamerať výskum:

1)	Česká republika, Maďarská republika, Poľská republika, Rakúsko,
2)	Krajiny bývalej Juhoslávie, Rumunsko a Bulharsko,
3)	Spojené štáty americké, Kanada a Argentína,
4)	Ostatné štáty Európskej únie a Švajčiarsko
5)	Ukrajina a Ruská federácia.