Author: MF_SR
Last saved by: spano

Návrh 
na riešenie vysporiadania dokumentárnych inkás v ČSOB, a.s. Praha vzťahujúcich sa k tzv. podnikovým pohľadávkam Slovenskej republiky voči Ruskej federácii

A.  História vzniku a vývoja v oblasti tzv. podnikových pohľadávok voči Ruskej federácii

Pohľadávky podnikateľských subjektov bývalej Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky voči podnikateľským subjektom bývalého Zväzu sovietskych socialistických republík, ktorých záväzky na seba prevzala vláda Ruskej federácie, vyplývajúce z nezaplatenia dodávok tovaru do bývalého ZSSR v rámci tzv. indikatívnych zoznamov pre rok 1991 neboli zahrnuté do majetku bývalej Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky, pretože neboli prefinancované zo zdrojov štátneho rozpočtu Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky .
V prílohe č. 2 ku spoločnej nóte z roku 1994 „Údaje o zadlženosti bývalého ZSSR, resp. Ruskej federácie voči bývalej ČSFR, ČR a SR podľa stavov vedených na účtoch ČSOB, a.s. Praha k 31. 12. 1993“ sú tieto pohľadávky uvedené pod čiarou s výslovnou poznámkou, že nepodliehajú Dohode o delení majetku bývalej ČSFR v pomere 2:1 medzi ČR a SR. Túto skutočnosť dokumentuje aj list riaditeľa odboru medzinárodných finančných vzťahov Ministerstva financií Slovenskej republiky zo dňa 3. 6. 1994.
Česká republika do dohody s Ruskou federáciou o vysporiadaní zadlženosti  zo      17. 6. 1994 včlenila podnikové pohľadávky podľa domicilu vývozcu. Slovenská republika do dohody s Ruskou federáciou z 24. 6. 1994 včlenila pôvodnú hodnotu s poznámkou, že podiel Slovenskej republiky bude upresnený dodatočne. 
V auguste roku 1994 na rokovaní v Bratislave zástupcovia príslušných inštitúcií obidvoch republík za účasti ČSOB odsúhlasili rozdelenie prevažnej časti dokumentárnych inkás. 
Taktiež Dodatok z 22. 5. 1995 k medzibankovej Dohode z 22. 5. 1995, ktorú podpísali ČSOB a Vnešekonombank dokladuje, že dlžnícka strana prostredníctvom svojej splnomocnenej banky chápe svoj záväzok z kategórie nezaplatených inkasných príkazov ČSOB ako záväzok voči slovenským podnikom, nie ako záväzok voči Slovenskej republike.
Už v polovici roku 1995 riešila ČSOB podľa jej tvrdenia otázku možného prevodu agendy spojenej s dokumentárnymi inkasami pripadajúcimi na Slovenskú republiku na slovenský bankový subjekt, pričom upozorňovala na to, že takýto krok je možné uskutočniť výlučne so súhlasom majiteľov týchto dokumentárnych inkás.
Dňa 18 12. 1995 podpísali Ministerstvo financií Slovenskej republiky a Ministerstvo financií Českej republiky Protokol o rozdelení pohľadávok bývalej ČSFR vzniknutých neuhradením inkasných príkazov za dodávky tovaru v rámci indikatívnych listín priložených k Dohode medzi vládou ČSFR a vládou ZSSR o obchodno-ekonomických vzťahoch zo      17. decembra 1990 medzi Českou republikou a Slovenskou republikou. Československá obchodná banka na rokovaniach uskutočnených v roku 2002 a 2003 argumentovala, že voči niektorým formuláciám v tomto Protokole ešte pred jeho podpisom vzniesla námietky, tieto však neboli v konečnom znení tohto dokumentu zohľadnené, o čom informovala aj ruskú stranu.
Na základe Protokolu medzi Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvom financií Českej republiky zo dňa 18. 12. 1995 bola odsúhlasená výška pohľadávok slovenských podnikov a organizácií voči Ruskej federácii v objeme                 USD 82 033 389,78 a na základe dodatočného odsúhlasenia medzi ČSOB, a.s. Praha a Vnešekonombank Moskva zvýšená o 31 910,65 USD (Chirana Piešťany) a 1 651 864,30 USD (Istrochem Bratislava). Celková výška pohľadávok slovenských podnikov a vývozných organizácií voči Ruskej federácii bola stanovená na konečných 83 717 164,73 USD. 
Nominálna výška pohľadávok slovenských podnikov a organizácií voči Ruskej federácii, ktoré boli odplatne postúpené Konsolidačnej banke Bratislava, š.p.ú. predstavovala USD 68 887 835,02 (Sk 2 014 924 009,02), pričom výška uhradených pohľadávok slovenským podnikom predstavovala čiastku 1 457 735 424,58 Sk.

B.  Súčasný stav v riešení tzv. podnikových pohľadávok 

	K 31. 12. 2002 boli tzv. podnikové pohľadávky v plnej výške vysporiadané a Ministerstvo financií Slovenskej republiky vzhľadom k nulovému zostatku požiadalo Československú obchodnú banku, a.s. Praha o zrušenie účtu, na ktorom sa viedli. Československá obchodná banka, a.s. Praha vo väzbe na predchádzajúcu korešpondenciu však odmietla vyviesť príslušné dokumentárne inkasá z evidencie ČSOB s odvolaním sa na nejasnosť vlastníctva tzv. podnikových pohľadávok a súčasne tento úkon podmienila prevzatím záväzku Ministerstva financií Slovenskej republiky zaplatiť bankové poplatky spojené s vystavením a vyvedením dokumentárnych inkás. 
	V dôsledku uvedených prekážok zo strany Československej obchodnej banky bol zablokovaný aj proces konsolidácie účtov zvyšnej časti ruského dlhu voči Slovenskej republike vo výške 295,7 mil. USD a jeho prevod do Národnej banky Slovenska ako to predpokladal Dodatok č. 2 k „Protokolu medzi Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvom financií Českej republiky o ďalšom postupe pri vysporiadaní pohľadávok a záväzkov Slovenskej republiky voči zahraničiu zo dňa 1. februára 1999“ a „Uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 735 zo dňa 3. júla 2002“, ktorým vláda Slovenskej republiky uložila Národnej banke Slovenska uzatvoriť trojstrannú medzibankovú dohodu o prevode účtov zadlženosti Ruskej federácie voči  Slovenskej republike z Československej obchodnej banky, a.s. Praha do Národnej banky Slovenska do 31. decembra 2002.
	Dňa 5. marca 2003 sa uskutočnilo pracovné stretnutie zástupcov Československej obchodnej banky, a.s. Praha, zástupcov Ministerstva financií Slovenskej republiky a zástupcov Advokátskej kancelárie Böhm&Partners, ktorá na základe zmluvy zastupuje záujmy Ministerstva financií Slovenskej republiky vo veciach, súvisiacich s riešením problematiky pohľadávok štátu v zahraničí. Na tomto pracovnom stretnutí boli obsiahlym spôsobom prezentované súčasné postoje obidvoch  strán, podmienené vývojom v oblasti riešenia týchto tzv. podnikových pohľadávok. Ale ani na tomto stretnutiu neprišlo k zjednoteniu stanovísk, pretože ČSOB trvala na svojej podmienke vyvedenia dokumentárnych inkás (a úhrady požadovaných náležitostí) pred zahájením konsolidácie dlhových účtov Ruskej federácie a ich prevodu do Národnej banky Slovenska. Tým narušila kontinuitu procesu vysporiadania zostávajúcej časti pohľadávok Slovenskej republiky voči Ruskej federácii v dohodnutých objemoch aj na rok 2003 (napr. dobudovanie Medzinárodného laserového centra v Bratislave, budovanie Cyklotrónového centra Bratislava atď.).
	V nasledujúcom období boli niekoľkokrát medzi Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Československou obchodnou bankou, a.s. Praha vymenené korešpondenčnou formou stanoviská a názory na riešenie uvedenej problematiky avšak ku konsenzu nedošlo. Preto sa z iniciatívy Ministerstva financií Slovenskej republiky uskutočnilo v Moskve v dňoch 29. – 30. apríla 2003 rokovanie zástupcov Ministerstva financií Ruskej federácie, Ministerstva financií Slovenskej republiky a Vnešekonombank Moskva, ktorá vedie účty dlhov na ruskej strane. Kľúčovou podstatou tohto stretnutia bolo prerokovať a dohodnúť s ruskou stranou, že ruská strana, zastúpená Vnešekonombank Moskva nebude podmieňovať konsolidáciu účtov a ich prevod z ČSOB, a.s. Praha do Národnej banky Slovenska vyvedením dokumentárnych inkás tzv. podnikových pohľadávok z evidencie ČSOB, a.s. Praha.
	Zaujatie rovnakého postoja k celej problematike sa podarilo dosiahnuť u Ministerstva financií Ruskej federácie, ktoré listom námestníka ministra financií Ruskej federácie zo dňa 16. 6. 2003 potvrdilo ochotu pokračovať v procese vysporiadania zvyšnej časti pohľadávok bez predbežného vyvedenia dokumentárnych inkás z evidencie Československej obchodnej banky, a.s. Praha ak vláda Slovenskej republiky prevezme na seba záväzok kompenzovať všetky náklady a iné platby spojené s prípadnými súdnymi alebo arbitrážnymi rozhodnutiami, týkajúcimi sa tzv. podnikových pohľadávok.

C.  Z á v e r 

	Ministerstvo financií Slovenskej republiky vynakladalo a vynakladá nemalé úsilie na urýchlenie procesu vysporiadania pohľadávok Slovenskej republiky voči Ruskej federácii ako aj jeho nerušený priebeh, od ktorého závisia dodávky tovarov, potrebných pre zabezpečenie fungovania špeciálnych zariadení ale aj obranyschopnosti Slovenskej republiky.
Vzhľadom na neúspešnosť dvojstranných rokovaní medzi Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Československou obchodnou bankou, a.s. Praha o ukončení procesu vysporiadania tzv. podnikových pohľadávok a vyvedení dokumentárnych inkás z evidencie ČSOB pristúpilo Ministerstvo financií Slovenskej republiky k dvojstranným rokovaniam s ruskou stranou s cieľom dohodnúť ďalší postup. Po vyjasnení stanovísk bol medzi Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvom financií Ruskej federácie dohodnutý obojstranne akceptovateľný postup, ktorý umožní pokračovať v realizácii procesu vysporiadania pohľadávok ako na slovenskej, tak aj na ruskej strane.
Súčasne je potrebné zdôrazniť, že Slovenská republika, resp. Ministerstvo financií Slovenskej republiky uvedeným postupom nepodstupuje žiadne riziko vzniku neoprávnených nárokov zo strany Československej obchodnej banky, a.s. Praha, resp. iného subjektu. Uvedené riešenie je optimálne z hľadiska súčasného stavu a postoja Československej obchodnej banky, a.s. Praha a vo vzťahu k zabezpečeniu pokračovania procesu vysporiadania zvyšnej časti dlhu Ruskej federácie formou tovarových dodávok subjektom slovenského práva. 

 Na základe uvedeného odporúča Ministerstvo financií Slovenskej republiky vláde Slovenskej republiky schváliť uvedený postup Ministerstva financií Slovenskej republiky a poveriť štátneho tajomníka ministerstva financií V. Podstránskeho zaslaním listu námestníkovi ministra financií Ruskej federácie S. I. Kolotuchinovi (v prílohe).