3.
Správa o činnosti 
Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity

Správa sa predkladá v zmysle štatútu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity a Plánu práce vlády SR na rok 2005. 

1.	Budovanie Úradu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity

1.1.	Personálne posilnenie Úradu
Na základe vládou schváleného materiálu Nové inštitucionálne zabezpečenie riešenia záležitostí rómskych komunít a zmena štatútu splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity z decembra 2003 (uznesenie vlády SR č. 1196/2003) sa v roku 2004 uskutočnilo posilnenie kapacít Úradu a budovanie jeho regionálnych kancelárií. Podľa dovtedy platnej organizačnej štruktúry ku koncu roka 2003 bolo na úrade 12 pracovných miest, vrátane splnomocnenkyne vlády SR (z toho 8 v štátnej službe a štyri miesta vo verejnej službe) - osem pracovných pozícií v Bratislave a tri v regionálnej kancelárii v Prešove. 
Vychádzajúc z prijatého materiálu Ministerstvo financií SR schválilo v rámci systemizácie  13 nových štátnozamestnaneckých miest a postupne, v priebehu roku 2004, boli tieto pozície obsadzované prostredníctvom výberových konaní novými zamestnancami. 
Nová organizačná štruktúra Úradu pozostáva z 30 pracovných miest, vrátane splnomocnenkyne vlády SR (z toho 20 v štátnej službe a 9 miest vo verejnej službe). Z tohto počtu pracuje 15 zamestnancov v regionálnych kanceláriách Úradu a o 4 štátnych zamestnancov bola posilnená kancelária v Bratislave. K regionálnej kancelárii v Prešove pribudli regionálne kancelárie v Košiciach, Spišskej Novej Vsi, Rimavskej Sobote a v Banskej Bystrici.

1.2.	Budovanie regionálnych kancelárií Úradu
Hlavnou úlohou kancelárií je implementácia národných stratégií v regiónoch a jednotlivých lokalitách prostredníctvom 
-	kontinuálneho monitoringu potrieb rómskych obyvateľov postihnutých sociálnou exklúziou, 
-	poradenstva obciam a ďalším inštitúciám pri navrhovaní postupov riešenia problémov,
-	poradenstva pri vytváraní regionálnych kooperatívnych štruktúr,
-	monitoringu efektívnosti použitia štátnych prostriedkov na projekty riešenia problémov sociálne vylúčeného rómskeho obyvateľstva,
-	vytváraním regionálnych koncepcií rozvoja zameraných na riešenie problémov sociálne vylúčeného rómskeho obyvateľstva a na prevenciu sociálnej exklúzie ostatných rómskych obyvateľov regiónov,
-	poradenstva pre koordinované a synergické využitie prostriedkov z rôznych fondov a dotácií.

V priebehu roka 2004 boli teda personálne aj technicky vybudované 4 regionálne kancelárie, v každej (vrátane kancelárie v Prešove) pracuje regionálny koordinátor ako zamestnanec zodpovedný za chod regionálnej kancelárie, regionálny konzultant a administratívny pracovník. 
Teritoriálna pôsobnosť regionálnych kancelárii nekopíruje hranice samosprávnych krajov, pri určovaní ich sídiel sa vychádzalo z veľkosti jednotlivých okresov, podielu marginalizovaných rómskych komunít v týchto okresoch a  z  prístupnosti obyvateľov k týmto regionálnym kanceláriám.

teritoriálna pôsobnosť regionálnych kancelárií
sídlo regionálnej kancelárie	spádové okresy	
Prešov	Prešov, Sabinov, Bardejov, Svidník, Stropkov, Vranov nad Topľou, Humenné, Medzilaborce, Snina	
Košice	Košice I., II., III., IV., Košice – okolie, Michalovce, Sobrance, Trebišov	
Spišská Nová Ves	Spišská Nová Ves, Rožňava, Gelnica, Levoča, Kežmarok, Stará Ľubovňa, Poprad, Liptovský Mikuláš	
Rimavská Sobota	Rimavská Sobota, Revúca, Poltár, Lučenec, Veľký Krtíš	
Banská Bystrica	Banská Bystrica, Brezno, Detva, Krupina, Zvolen, Banská Štiavnica, Žarnovica, Žiar nad Hronom, Prievidza, Turčianske Teplice, Ružomberok	

2.	Vyhodnotenie činnosti za jednotlivé oblasti a spolupráca s jednotlivými rezortmi

2.1.	Právna oblasť a oblasť ľudských práv
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity sa v rámci právnej oblasti stretáva s množstvom  právnych problémov dotýkajúcich sa takmer všetkých právnych oblastí. Z  analýzy jednotlivých podnetov, žiadostí o pomoc a sťažností, ktorými sa v uplynulom roku na úrad občania obrátili vyplýva, že najfrekventovanejšie sú problémy v oblasti diskriminácie v práci, nezákonné postupy orgánov polície a orgánov činných v trestnom konaní, diskriminačné postupy orgánov samosprávy v oblasti bývania, problémy pri udeľovaní trvalých pobytov, podozrenia z nezákonných prístupov v oblasti poskytovania zdravotníckej starostlivosti a poskytovania služieb.
Právnu oblasť na Úrade splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity zastrešujú odborní pracovníci, ktorí majú prerozdelené pole pôsobnosti nasledovne: 
Koordinátor pre právnu oblasť a ľudské práva má na starosť trestno-právnu oblasť, antidiskriminačný zákon a koordináciu celej právnej problematiky. Poskytuje taktiež odbornú a metodickú pomoc pri vyhľadávaní a aplikácii jednotlivých zákonov ďalším odborným pracovníkom. Pri svojej činnosti spolupracuje predovšetkým s Ministerstvom vnútra SR, Ministerstvom spravodlivosti SR, Generálnou prokuratúrou SR, Slovenským národným strediskom pre ľudské práva a Kanceláriou verejného ochrancu práv. Podľa potrieb sa zúčastňuje tiež rokovaní s kompetentnými pracovníkmi Ministerstva financií SR. Spolupracuje tiež s mimovládnymi organizáciami zaoberajúcimi sa problematikou ľudských práv. V rámci svojej pôsobnosti sa podieľa na príprave a tvorbe pilotných projektov zameraných na ochranu ľudských práv.
Koordinátor pre sociálnu a zdravotnú oblasť pri výkone svojej činnosti spolupracuje predovšetkým s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a Ministerstvom zdravotníctva SR. Popri tom, však úzko spolupracuje a konzultuje problémy predovšetkým v sociálnej oblasti s príslušnými obvodnými úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny a s primátormi miest a starostami obcí.
Koordinátor pre vzdelávanie a kultúru spolupracuje najmä s Ministerstvom školstva SR a Ministerstvom kultúry SR. Spolupodieľa sa taktiež pri zavádzaní rómskeho jazyka a spolupracuje so Štátnym pedagogickým ústavom v Bratislave, Katedrou rómskej kultúry v Nitre a jej externými pracoviskami a vykonáva prekladateľskú činnosť.
Koordinátor pre oblasť bývania a zamestnanosti má jednu z najrozsiahlejších oblastí. Pri riešení problémov úzko spolupracuje najmä s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR. Frekventovanou súčasťou jeho práce je komunikácia so starostami obcí, primátormi miest, obvodnými úradmi a mimovládnymi organizáciami zaoberajúcimi sa problematikou zamestnanosti. Jeho úlohou je tiež organizovanie domácich pracovných ciest splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity. Poskytuje tiež odbornú a konzultačnú činnosť pri spracovávaní a predkladaní projektov v oblasti bývania a zamestnanosti.
V právnej oblasti, okrem už spomínaných priebežných aktivít, všetci odborní pracovníci poskytovali telefonické konzultácie právnych problémov, osobne prijímali klientov, zúčastňovali sa odborných seminárov a konferencií a zúčastňovali sa zasadnutí odborných komisií zameraných na riešenie rómskej problematiky zriadených jednotlivými rezortmi.
Medzi významnejšie konkrétne aktivity uskutočnené v právnej oblasti v roku 2004 možno zaradiť:
•	participácia pri tvorbe rozkazu ministra vnútra SR o zriadení krajských komisií na koordináciu postupu pri eliminácii rasovo motivovanej trestnej činnosti a extrémizmu,
•	spolupodieľanie sa na tvorbe Pilotného projektu policajných špecialistov pre prácu s komunitami,
•	vypracovanie kapitoly „Kriminalita a menšinové komunity“ do skrípt z kriminológie pre Katedru kriminológie Akadémie Policajného zboru,
•	spolupodieľanie sa na tvorbe Pilotného projektu rómskych asistentov probačných a mediačných úradníkov s Ministerstvom spravodlivosti SR,
•	vypracovanie materiálu „Analýza trestnej činnosti úžery a návrh na jej riešenie“ – materiál vzatý na vedomie vládou SR,
•	vypracovanie Návrhu na zriadenie Fondu na podporu rozvoja rómskych komunít,
•	účasť na pripomienkovom konaní Antidiskriminačného zákona.

Aktivity Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v právnej oblasti v roku 2004 boli zamerané na mapovanie problémových oblastí života rómskych komunít, spoločenské oblasti postihnuté vysokou mierou diskriminácie, formy, spôsoby a prejavy diskriminácie rómskeho obyvateľstva. Snahou úradu bolo taktiež  hľadať riešenia ako eliminovať úžeru, ktorá postihuje predovšetkým marginalizované rómske komunity a navrhnúť formy a spôsoby jej zamedzovania. Podnety, sťažnosti a poznatky zasielané na úrad občanmi boli postupované jednotlivým kompetentným orgánom na riešenie a pisatelia boli priebežne informovaní o stave riešenia. V oblasti ochrany ľudských práv boli podozrenia z diskriminácie v jednotlivých oblastiach spoločenského života zasielané Slovenskému národnému stredisku pre ľudské práva.

2.2.	Oblasť bývania
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v roku 2004 pokračoval v spolupráci s Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR na realizácií programu podpory výstavby obecných nájomných bytov nižšieho štandardu určených pre bývanie občanov v hmotnej núdzi ako i výstavbe technickej vybavenosti v rómskych osadách. S cieľom pomoci obecným úradom úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity navrhol vláde SR udeliť finančnú dotáciu za účelom vypracovania projektovej dokumentácie v roku 2004 vo výške 6 510 000,- pre 20 obcí, ktoré následne deklarovali projektovú a územnú pripravenosť na výstavbu obecných nájomných  bytov nižšieho štandardu v kraji prešovskom a košickom, čiastočne i v krajoch banskobystrickom, žilinskom a nitrianskom. Osobitná pozornosť a pomoc bola venovaná 30 vybraným obciam, v ktorých sa realizuje výstavba technickej vybavenosti v rómskych osídleniach z finančných prostriedkov Phare.
Na základe žiadostí jednotlivých miest a obcí Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja  SR schválilo pridelenie dotácie vo výške 143 292 180,- Sk na výstavbu 343 bytov v 15-tich obciach nasledovne:

	obec/mesto	okres	kraj	počet bytov	
1.	Čičava	Vranov nad Topľou	Prešovský	5	
2.	Hlinné	Vranov nad Topľou	Prešovský	15	
3.	Zámutov	Vranov nad Topľou	Prešovský	24	
4.	Jarovnice	Sabinov	Prešovský	20	
5.	Pečovská Nová Ves	Sabinov	Prešovský	10	
6.	Chmiňany	Prešov		Prešovský	6	
7.	Veľký Šariš	Prešov	Prešovský	20	
8.	Spišský Hrhov	Levoča	Prešovský	6	
9.	Spišský Štvrtok	Levoča	Prešovský	36	
10.	Stráne pod Tatrami	Kežmarok		Prešovský	60	
11.	Stropkov	Stropkov	Prešovský	48	
12.	Zborov	Bardejov		Prešovský	51	
13.	Moldava nad Bodvou	Košice okolie	Košický	18	
14.	Lenártovce	Rimavská Sobota	Banskobystrický	6	
15.	Liptovský Mikuláš		Liptovský Mikuláš		Žilinský	18	
SPOLU	343 	
Poskytnutá dotácia v sume	143 292 180,-	

Výstavba technickej vybavenosti pre rómske osídlenia:	

	obec/mesto	okres	kraj	stavba	dotácia	
1.	Chmiňany	Prešov		Prešovský	TV k 6 b.j.	279 000,- 	
2.	Hermanovce			TV pre RO	  2 374 000,- 	
3.	Tuhrina			TV pre RO               	1 780 000,- 	
4.	Veľký Šariš			TV k 20 b.j.	1 260 000,- 	
5.	Hlinné	Vranov n. Topľou		TV pre RO	6 259 000,- 	
6.	Hlinné			TV k 15 b.j.	1 011 800,- 	
7.	Jastrabie n. T.			TV pre RO	1 250 000,- 	
8.	Zámutov			TV k 24 b.j	1 393 600,- 	
9.	Zámutov			TV pre RO	5 259 000,- 	
10.	Žalobín			TV pre RO	1 159 400,- 	
11.	Dlhé Stráže	Levoča		TV pre RO	2 374 000,- 	
12.	Domaňovce			TV pre RO	430 000,- 	
13.	Spišský Hrhov			TV pre RO	392 000,- 	
14.	Spišský Štvrtok			TV pre RO	  4 334 000,- 	
15.	Ihľany	Kežmarok			TV pre RO	1 314 000,- 	
16.	Stráne p. Tatrami			TV k 60 b.j.	2 759 000,- 	
17.	Stropkov 				TV k 48 b.j.	2 898 000,- 	
18.	Moldava n. B.	Košice okolie	Košický	TV k 18 b.j.	714 000,- 	
19.	Lenártovce	Rimavská Sobota	Banskobystrický	TV k 6 b. j.	258 000,- 	
20.	Liptovský Mikuláš	Liptovský Mikuláš	Žilinský	TV k 18 b.j.	547 000,- 	
	SPOLU	37 744 750,- 	

Celková poskytnutá dotácia na výstavbu 343 bytov a na technickú vybavenosť predstavuje 181 036 930,- Sk.

Pri realizácii programu výstavby obecných nájomných bytov nižšieho štandardu určených pre bývanie občanov v hmotnej núdzi pokračovala úspešná spolupráca formou osobných stretnutí, konzultácii splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity a odborných pracovníkov úradu s vedúcimi predstaviteľmi Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, generálnych riaditeľov jednotlivých sekcií, riaditeľov odborov a odborných pracovníkov ministerstva.
S cieľom riešenia problémov bývania rómskych komunít v jednotlivých regiónoch Slovenska Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity zorganizoval a absolvoval pracovné cesty v nasledovných  obciach a mestách: Záhorská Ves, okres Malacky; Šaštín – Stráže, okres Senica; Zlaté Klasy, okres Dunajská Streda; Selice, okres Šaľa; Hokovce, okres Levice; Môlča, okres Banská Bystrica; Polomka,  Šumiac, okres Brezno; Handlová, okres Prievidza; Liptovský Hrádok, okres Liptovský Mikuláš; Čierna nad Tisou, Kráľovský Chlmec, Lastovce, Trebišov, okres Trebišov; Terňa, okres Prešov; Jurské, okres Kežmarok; Stupava, Kopčany, okres Skalica; mesto Dunajská Streda; mesto Nitra; Magistrát mesta Košice, Mestská časť mesta Košice – Luník IX.; Sobrance.
Významnú pozornosť venoval úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v roku 2004 obciam, v ktorých sa realizuje výstavba technickej vybavenosti rómskych osád v rámci programu Phare a štyrom obciam uplatňujúcich vyššie uvedený program bola Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR schválená dotácia na výstavbu obecných nájomných bytov nižšieho štandardu – Jarovnice, okres Sabinov – 20 bytov; Pečovská Nová Ves, okres Sabinov – 10 bytov; Stráne pod Tatrami, okres Kežmarok – 60 bytov; Zborov, okres Bardejov – 51 bytov.
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity systematicky a cieľavedome organizuje a poskytuje obecným a mestským úradom konzultácie k téme výstavby obecných nájomných bytov nižšieho štandardu s cieľom ich zapojenia do realizácie programu výstavby a tým pozdvihnutia úrovne bývania v rómskych osídleniach.
Osobitná pozornosť je v oblasti bývania rómskych komunít venovaná problémom neschopnosti platiť zo sociálnych dávok nájomné za byty a za služby spojené s bývaním. Tieto problémy sa vyskytujú vo viacerých obciach a mestách Slovenska. Najvypuklejšie sa uvedené problémy vyskytujú v košickej mestskej časti Luník IX., kde žije 7 000 obyvateľov, z toho 5 400 obyvateľov má trvalý pobyt, 1 400 obyvateľov bez nájomnej zmluvy žije v 646 bytoch. Z celkového počtu obyvateľov tohto sídliska je 2 430 detí do 15 rokov, z toho 1 230 žiakov ZŠ. Drvivá väčšina obyvateľov je nezamestnaných, zopár desiatok obyvateľov sídliska pracuje  v US Steel. Celkový dlh na nájomnom a službách spojených s nájomným predstavovali sumu 360 miliónov Sk. Na zmiernenie následkov neplatenia a na prechod postupného platenia v budúcom období je zameraný projekt Východiská a predpoklady riešenia protiprávneho stavu pretrvávajúceho na sociálnom sídlisku Luník IX. Košice.
Problémy vyššie uvedeného druhu sa vyskytujú aj v iných častiach mesta – ulice Podjavorinská, Goliánová, Herlianská, Popradská, Sládkovičová, Fialkova a Alžbetina a lokalita Demeter.
Značné problémy s bývaním následkom neplatenia nájomného a služieb spojených s nájomným sa vyskytli v meste Nitra (sídlisko Klokočín, Hôrka), kde v obytnom dome v jednom vchode bývalo viac ako 100 obyvateľov, ich nedoplatky predstavovali sumu 4,4 mil. Sk. 16 rodín dostalo v decembri 2004 výpoveď z nájmu, prívod teplej vody a tepla bol odstavený, jednotlivé rodiny sa nasťahovali do bytov svojich príbuzných, ktoré sú tiež v ohrození straty bytu. Závažné sociálne prípady boli riešené umiestnením do azylových domov a pod. Splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity na rokovaní s predstaviteľmi mesta Nitra a zástupcami dotknutých rómskych rodín navrhla riešiť najzávažnejšie prípady rodín poskytnutím náhradného ubytovania – unimobunkami, čo bolo primátorom mesta odmietnuté. 
V meste Čierna nad Tisou výpoveď z nájmu dostalo 32 rómskych rodín, výzvu na vypratanie bytu 31 rodín, žalobu na vymáhanie dlhu prostredníctvom okresného súdu dostalo 15 rodín. Dlh na nájomnom a za služby spojené s nájomným predstavovali čiastku takmer 3 milióny Sk. V Kráľovskom Chlmci z vyššie uvedených problémov 15 rómskych rodín dostalo výpoveď z nájmu a 40 ďalších výpovedí je pripravených na odovzdanie na príslušný okresný súd. Dlh na nájomnom a službách predstavoval pre 140 rodín sumu 4,7 milióna Sk.
V meste Prešov, lokalita Stará Tehelňa nedoplatky za služby a nájom predstavovali 3 020 000,- Sk. V meste Trebišov dlh na nájomnom 172 rodín predstavoval sumu 6 319 978,- Sk a v meste Detva nedoplatky 57 rodín dosahovali čiastku 3 415 700,- Sk. 
Problémy tohto druhu pretrvávajú v Revúcej, Michalovciach, Tornali, Zvolene, Veľkom Krtíši a v rade iných miest, kde vplyvom neschopnosti platenia za nájom a služby spojené s bývaním sú obyvatelia v hmotnej núdzi bez tepla, bez teplej vody, regulovaný je odber studenej vody, čo má za následok v zimnom období zvýšenú chorobnosť, najmä detí, možnosť prepuknutia rôznych infekčných ochorení, nedostatočnú možnosť udržiavania osobnej hygieny a pod. 
Dlhy dosahujú niekoľkomiliónových výšok a nájomníci sú vo viacerých miestach odpojení od základných služieb ako je teplo, voda a elektrický prúd. Pracovníci úradu (predovšetkým regionálnych kancelárií) sa snaží vyjednávať v jednotlivých lokalitách stratégie riešenia prijateľné pre všetkých aktérov. Súčasťou prevencie a riešenia neplatičstva je samozrejme aj poskytovanie adekvátnych sociálnych služieb a zmena niektorých legislatívnych opatrení, ktoré k neplatičstvu vedú. Úrad sa snaží koordinovať všetky jednotlivé komponenty a kroky vedúce k zabráneniu straty bývania.  
		
2.3.	Oblasť zamestnanosti
Problematika zamestnanosti rómskeho obyvateľstva i naďalej patrí ku kľúčovým otázkam. Doterajšie opatrenia vyplývajúce z úloh štátnej politiky zamestnanosti nevytvorili dostatočné vhodné podmienky, ktoré by umožnili rómskym občanom získať takú východziu pozíciu v prístupe na trh práce, ako majú občania majoritnej spoločnosti. V rámci platnej legislatívy sa ani v roku 2004 nevytvorili také podmienky pre zadávanie verejných zákaziek, ktoré by umožňovali participáciu marginalizovaných Rómov na tých prácach, ktoré sú pre ich nízku kvalifikáciu vhodné, čím ba sa postupne znižovalo percento odkázaných na sociálnych dávkach a vytváralo by sa aj vedomie pracovnej a spoločenskej zodpovednosti. Kladnou stránkou v procese zamestnanosti bolo od 1. februára 2004 nadobudnutie účinnosti zákona o službách zamestnanosti, ktorý si kládol za cieľ priniesť nové nástroje smerujúce k väčšej podpore a aktivizácii nezamestnaných a sociálne odkázaných občanov. O zapojenie sa do realizácie menších obecných služieb je v rómskych komunitách značný záujem. Prostredníctvom uvedených menších obecných služieb sa značná časť rómskeho obyvateľstva podieľa na výstavbe obecných nájomných bytov nižšieho štandardu určených pre bývanie občanov v hmotnej núdzi, údržbe a čistení verejných mestských a obecných priestranstiev, výstavbe, oprave, rekonštrukcií verejných objektov, čistení vodných tokov, lesov a pod. 
V snahe zlepšenia daného stavu v oblasti zamestnanosti sa v marci a apríli 2004 uskutočnili stretnutia s odbornými pracovníkmi Ministerstva hospodárstva SR, predstaviteľmi Národnej agentúry pre rozvoj malého a stredného podnikania a odbornými pracovníkmi úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity s cieľom hľadania možnosti zamestnania, resp. pomoci rómskym podnikateľom.
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v roku 2004 participoval na realizácií projektu CHARTIKANO občianskeho združenie Dunajská Lužná, Asociácii výtvarných umelcov úžitkového umenia a dizajnu, Kováčskeho cechu Dunajská Lužná. Projekt sa konal pod záštitou ministra práce, sociálnych vecí a rodiny a je zameraný na výber a prípravu 30 mladých nezamestnaných Rómov a ich začlenenie do pracovného procesu na základe získania vedomostí a zručností v danom odbore pod vedením umeleckých kováčov v Dunajskej Lužnej. Cieľom projektu je rozšírenie možností ich uplatnenie aj za hranicami Slovenska. Popri získaní technickej zručnosti je projekt zameraný aj na získanie základov výučby v jazyku anglickom a francúzskom. V mesiaci október 2004 sa uskutočnilo I. európske rómske kováčske sympózium v Dunajskej Lužnej za účasti prezidenta SR, ministra práce, sociálnych vecí a rodiny, splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity. V prvej časti programu sa uskutočnila tvorba kováčskych majstrov v dielňach a v druhej časti programu sa uskutočnila verejná prezentácia tvorby vo výtvarnej súťaži Um a práca v kove ukryté.  Projekt pokračuje aj v rok 2005.

2.4.	Oblasť vzdelávania a kultúry
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity považuje výchovu a vzdelávanie rómskych detí a mládeže za jednu zo svojich priorít. Túto skutočnosť potvrdzujú doterajšie aktivity, ktoré pomáhajú zlepšiť súčasnú situáciu vo výchove a vzdelávaní rómskych detí a mládeže.
Mimoriadne dôležitým krokom na pomoc a podporu stredného školstva bola príprava a otvorenie osemročného gymnázia vo Zvolene v budove základnej školy pre talentované rómske deti zo sociálne znevýhodneného prostredia - Ghándiho škola. Ďalšou dôležitou úlohou bolo otvorenie jednej triedy pri Gymnáziu J. Hronca v Bratislave (bilingválne slovensko - anglické) s vyučovaním romistiky a predmetov verejnej správy.
Úrad splnomocnenkyne vlády podporil v školskom roku 2003/2004 otvorenie internátnej časti pri Strednej umeleckej škole v Košiciach, čím sa zlepšila a zvýšila vzdelanostná  úroveň študentov. 
Na základe Metodického pokynu č. 184/2003 – 095 vydaného Ministerstvom školstva SR dňa 6. decembra 2003 bol asistent učiteľa zaradený ako pedagogický pracovník pre predškolské zariadenia, základné školy a špeciálne základné školy.
Za účasti Národného úradu práce, Nadácie Škola dokorán a Združenia mladých Rómov bolo vyškolených 237 asistentov učiteľa z radov Rómov a vytvorilo sa 200 verejnoprospešných miest na pracovnú pozíciu asistent učiteľa. Zároveň bolo rekvalifikáciou vytvorených 19 verejnoprospešných miest na obdobie 12 mesiacov na pracovnú pozíciu rómsky asistent detského lekára.

Dlhodobá spolupráca s Štátnym pedagogickým ústavom sa odzrkadlila na realizácii projektu Experimentálna verifikácia efektívnosti kurikula rómskeho jazyka a literatúry v základných a stredných školách. V experimente sú zapojené tieto školy:
1. Základná škola, Galaktická 9,  Košice
2. Základná škola, Parková 1, Košice
3. Súkromné gymnázium, Galaktická 9, Košice
4. Stredná umelecká škola, Exnárova 8, Košice
5. Slovensko – anglické bilingválne Gymnázium Juraja Hronca, Bratislava (jedna trieda)

Úrad splnomocnenkyne vlády SR spolupracoval so Štátnym pedagogickým ústavom na materiáloch Dočasné vyrovnávacie opatrenia s cieľom pripraviť dostatočný počet pedagógov vyučujúcich v rómskom jazyku a Experimentálna verifikácia efektívnosti kurikula predmetu rómske reálie v základných a stredných školách.
2.5.	Sociálna oblasť 
Po reforme sociálneho systému a následnom prepuknutí sociálnych nepokojov na východnom Slovensku začiatkom roku 2004 vypracoval Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v spolupráci so Sekciou ľudských prác a menšín Úradu vlády SR pod koordináciou podpredsedu vlády, pod ktorého obe organizačné zložky patria, návrh opatrení na zmiernenie dopadu reformy (zvýšenie aktivačného príspevku, zavedenie dotácie pre obce, ktoré vykonávajú osobitného príjemcu pre občanov v hmotnej núdzi, nefinančné kompenzácie občanom v hmotnej núdzi - zabezpečenie stravy v školách a učebných pomôcok pre žiakov z rodín v hmotnej núdzi a podobne). Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR väčšinu z navrhovaných opatrení akceptovalo a minister práce, sociálnych vecí a rodiny ich predložil do vlády v rámci materiálu Návrh opatrení na prehĺbenie pozitívnych účinkov zmeny systému dávok v hmotnej núdzi na niektoré skupiny obyvateľstva, ktorý vláda aj prijala, a novelou zákona o službách zamestnanosti (rozšírenie použitia príspevku organizátorovi aktivačných prác aj na zakúpenie pracovného náradia).
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity aj v roku 2004 naďalej pokračoval v realizácii pilotného programu terénnych sociálnych pracovníkov, v rámci ktorého pôsobilo v 17 obciach 18 terénnych sociálnych pracovníkov pod metodickým vedením 3 koordinátorov a za asistencie 1 právnika. Program bol financovaný z prostriedkov rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR – potreby rómskej komunity, prostredníctvom dotácií udeľovaných každoročne Asociácii terénnych sociálnych pracovníkov (ATSP) v rámci grantovej schémy Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity. V roku 2004 vyčlenilo financie na zamestnávanie terénnych sociálnych pracovníkov ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny. Pracovníci sa od polovice roku 2004 stali zamestnancami obcí, v ktorých pôsobia, a boli financovaní prostredníctvom dotácií poskytnutých obciam Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny. Ministerstvo zároveň navŕšilo počet TSP na 76, pôsobiacich v 53 obciach. Výnos ministerstva, na základe ktorého boli poskytované dotácie na zamestnávanie pracovníkov, však nezabezpečoval financovanie a zamestnávanie koordinátorov terénnych sociálnych pracovníkov, ani ďalšie pôsobenie právnika. Koordinátori, ktorých počet stúpol na 5, preto zostali naďalej financovaní z prostriedkov grantovej schémy Úradu prostredníctvom ATSP, avšak pokračovanie právnej asistencie nebolo zabezpečené.
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR zároveň v poslednej tretine roku 2004 pripravovalo Program komunitnej sociálnej práce, do ktorého sa mal pretransformovať pilotný program terénnej sociálnej práce úradu splnomocnenkyne. Samotný úrad splnomocnenkyne pre rómske komunity bol k tvorbe programu prizvaný až v neskoršej fáze, takže nemohol zasahovať do jeho filozofie a základnej štruktúry, a mohol ovplyvniť iba parciálne ustanovenia (napr. zavedenie povinnosti uskutočňovať pri obsadzovaní miest komunitných sociálnych pracovníkov výberové konania, zabezpečenie kontinuity práce terénnych sociálnych pracovníkov z pilotného projektu úradu splnomocnenkyne a projektov Phare). Úrad splnomocnenkyne pri príprave programu komunitnej sociálnej práce upozorňoval na viaceré problematické body, najmä na nasledujúce skutočnosti:
•	program ministerstva chápe komunitnú sociálnu prácu ako nástroj zvyšovania zamestnanosti (zamestnaním nových cca. 200 komunitných sociálnych pracovníkov a cca. 400 asistentov komunitných sociálnych pracovníkov); podľa úradu splnomocnenkyne mala komunitná sociálna práca zostať najmä službou klientom – osobám postihnutým sociálnym vylúčením,
•	pripravovaný program počítal s nie príliš jasným rozdelením administrácie medzi dve inštitúcie – Fond sociálneho rozvoja a Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, čo môže spôsobiť problémy pri jeho implementácii,
•	program nezahŕňa právnu asistenciu pre terénnych pracovníkov(argumentom ministerstva bola práve skutočnosť, že program má slúžiť najmä na vytvorenie pracovných miest a zafinancovanie miest právnikov nebol v súlade s týmto cieľom),
•	nedostatočné zabezpečenie kontinuity predchádzajúcich programov (pilotný projekt terénnej sociálnej práce a projekty Phare v gescii Sekcie ľudských práv a menšín Úradu vlády SR),
•	stanovenie „1. fázy“ implementácie programu, kde sa dotácie na výkon komunitnej sociálnej práce udeľujú automaticky všetkým oprávneným žiadateľom bez skúmania skutočnej naliehavosti potreby a rozsahu výkonu takejto činnosti.
Žiaľ, po spustení realizácie programu komunitnej sociálnej práce sa väčšina obáv a pripomienok Úradu splnomocnenkyne ukázala ako opodstatnená; do dnešného dňa nebol v rámci programu komunitnej sociálnej práce zamestnaný ani jeden pracovník. Naopak, v dôsledku zlyhania zabezpečenia kontinuity predchádzajúcich projektov stratila časť bývalých sociálnych terénnych pracovníkov prácu. 

2.6.	Oblasť zdravotného stavu
Zdravotný stav rómskej populácie v porovnaní s majoritným obyvateľstvom je dlhodobo podstatne horší.
Ministerstvo zdravotníctva SR v spolupráci s úradom splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity vytvorilo pracovnú skupinu, ktorá stanovila priority pre rezort zdravotníctva v oblasti zdravia rómskej populácie v rámci Dekády inklúzie Rómov 2005 – 2015.
Jeden z problémov, ktorý sťažoval prácu skupiny bol nedostatok potrebných údajov o zdravotnom  stave  Rómskeho etnika, pretože po roku 1989 sa výskum stavu jednotlivých etník u nás zastavil, nakoľko z dnešného pohľadu sú takéto údaje v rozpore s ľudskými právami.
Na základe dostupných výsledkov a ich porovnania s výsledkami získanými od majoritnej populácie sa stanovili priority do programu inklúzie Rómov:
1.	analýza zdravia a zdravotného uvedomenia rómskej komunity v SR,
2.	zlepšenie prístupu Rómov k zdravotnej starostlivosti a zvýšiť informovanosť Rómov o poskytovanej starostlivosti(prehliadky, poistenie...),
3.	zlepšenie sexuálneho zdravia Rómov,
4.	dosiahnuť priemer preočkovania u rómskej populácie blížiaci sa priemeru majoritnej populácie.

Ministerstvo zdravotníctva SR v priebehu roka 2004 poskytlo finančné prostriedky na zlepšenie informovanosti Rómskeho etnika v oblasti zdravotnej výchovy na nasledujúce projekty:
Je čas byť rodičom – Komunitné centrum (Chminianske Jakubovany)
Choroby utekajte – Klub Spolu (Detva)
Chceme brať život vážne – Klub Spolu (Kremnica)

V rámci projektov Phare zameraných na zdravotnú starostlivosť rómskej populácie je pripravený pilotný projekt Zlepšenie dostupnosti rómskej menšiny k zdravotnej starostlivosti v SR, cieľom ktorého je vytvorenie 32 miest pre terénnych pracovníkov, ktorí budú pôsobiť v 20 až 25 osadách, ich výber, tréning a kooperáciu zadá ministerstvo zdravotníctva prostredníctvom medzinárodného tendra podľa obstarávania  Phare. Terénni pracovníci budú spolupracovať s lekármi  a zdravotníkmi primárnej zdrav. starostlivosti(miestni všeobecní lekári, pediatri, ženskí lekári). Ťažisko ich práce bude priamo v rómskych osadách a komunitách. 
V 10 lokalitách z vyššie uvedených 25, kde žijú Rómovia vzdialení od najbližšej ambulancie primárnej zdravotnej starostlivosti, sa opravou alebo rekonštrukciou vytvorí 10 prevádzky schopných lekárskych ambulancií (všeobecný, detský, ženský lekár), predpokladaná je spolupráca s miestnymi starostami aj lekármi.
Do zvyšných oblastí budú dochádzať terénne sanitky, zaobstarané v rámci projektu. Týka sa to oblastí s horšou geografickou dostupnosťou. Uprednostnené budú lokality, kde doteraz neprebiehal žiadny program.

V rámci projektu Rómovia pre spoločnosť v piatich komunitných centrách v meste a obciach východného Slovenska (Sabinov a  Podhorany, Výborná, Stráne pod Tatrami a Jurské – okres Kežmarok) začali pracovať rómske asistentky zdravotných sestier, ktoré boli vyškolené v spolupráci s Červeným krížom. 
Každé komunitné centrum dalo vyškoliť dve rómske ženy, ktoré dochádzajú do jednotlivých osád a tam pôsobia ako základná zdravotná služba – podávajú obyvateľom lieky, učia ich správnym návykom, fungujú ako prvá pomoc, robia osvetu s mladými mamičkami

3.	Materiály na rokovanie vlády

Uznesením vlády SR č. 904/2004 zo dňa 22. septembra 2004 vláda schválila materiál  Analýza trestnej činnosti úžery na Slovensku a návrh na jej riešenie. Predkladaný materiál, bol výsledkom práce medzirezortnej skupiny zloženej zo zástupcov úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva spravodlivosti SR, Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Generálnej prokuratúry SR a sekcie ľudských práv a menšín Úradu vlády SR. Materiál bol predložený ako iniciatívny, pretože bez účinného riešenia môže tento fenomén prerásť do výrazného zhoršenia postavenia marginalizovaných skupín sociálne slabších vrstiev obyvateľstva, predovšetkým rómskych komunít. Cieľom prijatia nových účinných a efektívnych opatrení na elimináciu úžery v  marginalizovaných skupinách sa sleduje zníženie úrovne sociálneho zbedačovania týchto skupín obyvateľstva, nasmerovanie sociálnych dávok do rúk tých osôb, ktorým sú určené a boj proti úžere a sprievodným negatívnym javom.
http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/4DB9D9825D1179FFC1256F150048A854?OpenDocument

Uznesením vlády SR č. 397/2004 z 28. apríla 2004 bol schválený materiál Vyhodnotenie Základných téz koncepcie politiky vlády SR v integrácii rómskych komunít a Priority vlády SR v integrácii rómskych komunít na rok 2004. Priority vlády SR v integrácii rómskych komunít na rok 2004 tvoria druhú časť materiálu. Priority vychádzali z aktuálnej situácie, ktorá vznikla po spustení sociálnej reformy a sú rozdelené na dva problémové okruhy – sociálna situácia marginalizovaných skupín obyvateľstva a možnosti uplatnenia sa na trhu práce a problematika bývania. Ďalšie priority sa dotýkali terénnej sociálnej práce, oblasti vzdelávania, tvorby verejnej mienky a rámca na zriadenie Fondu na podporu integrácie rómskych komunít. V závere materiálu bola navrhnutá štruktúra kapitoly štátneho rozpočtu na riešenie sociálnych a kultúrnych potrieb rómskej komunity (zákon 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných hrách) a rezervy na riešenie problémov rómskej komunity (zákon 598/2003 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2004) na financovanie jednotlivých priorít.
http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/6CB7E79511032813C1256E8200332338?OpenDocument

Uznesením vlády SR č. 396/2004 z 28. apríla 2004 bol schválený materiál Správa o vyhodnotení vládnych materiálov vo vzťahu k rómskym komunitám za roky 2001 až 2003 (Základné tézy koncepcie politiky vlády SR v integrácii rómskych komunít za rok 2003, Priority vlády SR vo vzťahu k rómskym komunitám za rok 2002 a Stratégia vlády SR na riešenie problémov rómskej komunity za rok 2001). Materiál bol predložený na základe uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky č. 793 z 2. marca 2004. Správa o vyhodnotení vládnych materiálov vo vzťahu k rómskym komunitám vychádza z vyhodnotenia Stratégie vlády SR na riešenie problémov rómskej komunity za rok 2001 a Priorít vlády SR vo vzťahu k rómskym komunitám za rok 2002, ktoré boli vládou SR vzaté na vedomie uznesením č. 278 zo dňa 23. apríla 2003 a z vyhodnotenia Základných téz koncepcie politiky vlády SR v integrácii rómskych komunít prerokovaných na rokovaní vlády SR dňa 28. apríla 2004.
http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/1CE707E6858A46E8C1256E7F003A05D0?OpenDocument

V druhej polovici roka 2004 úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity spolupracoval s Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR na príprave Dlhodobej koncepcie bývania pre marginalizované skupiny obyvateľstva, podľa úlohy z bodu C.3. uznesenia vlády SR č. 397/2004. Na príprave materiálu sa podieľali i pracovníci zainteresovaných ministerstiev v rámci vytvorenej pracovnej skupiny. Pri tvorbe materiálu úrad predložil podklady, ktoré kvantifikovali počty obyvateľov, počty domácnosti sociálne vylúčených rómskych komunít, ako i súčasný stav v bývaní týchto občanov, počty bytov a potrebu výstavby bytov a ubytovacích zariadení v sumáre za Slovensko, resp. s členením podľa regiónov. Úrad splnomocnenkyne vlády SR poskytol výsledky zo sociografického mapovania rómskych osídlení na Slovensku, ktoré obsahovali aj údaje o technickom vybavení rómskych osídlení. Predmetný materiál bol schválený na 116 schôdzi vlády SR dňa 19. januára 2005 uznesením č. 63/2005.
http://www.rokovania.sk/appl/material.nsf/0/6B89FF316E70A13EC1256F7B002F2A35?OpenDocument

31. marca 2004 vláda SR prerokovala a vzala na vedomie Návrh k zapojeniu Slovenskej republiky do regionálnej iniciatívy Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005-2015 a 10. novembra 2004 vláda SR vzala na vedomie Informáciu o Dekáde začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015. (Viac o oboch materiáloch v bode 7.1. tejto správy.)

4.	Štipendijný fond 
Program podpory rómskych žiakov stredných a vysokých škôl sa v školskom roku 2003/04 realizoval na 89 stredných  školách a gymnáziách spolu pre 279 žiakov stredných škôl a gymnázií a 51 študentov vysokých škôl v celkovej hodnote 1  082 200,- Sk. Pre školský rok 2004/2005 žiadalo štipendium 508 žiakov.

5.	Sektorové operačné programy a štrukturálne fondy
5.1.	Pracovná skupina CSF pre rozvoj rómskych komunít
Vzhľadom na potrebu riadneho monitorovania a zabezpečenie dostatočného čerpania finančných zdrojov zo štrukturálnych fondov na projekty pre rómske marginalizované skupiny občanov Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v spolupráci s Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR a Európskou komisiou inicioval vznik Pracovnej komisie CSF pre rozvoj rómskych komunít. Primárnou úlohou tejto skupiny, ktorá je v gescii ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja, by malo byť  zabezpečenie efektívnej koordinácie, monitorovania no najmä motivovanie potenciálnych konečných príjímateľov pomoci predkladať projekty zamerané na rozvoj rómskych komunít. Zástupcovia Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity sa aktívne zúčastňujú na činnosti Pracovnej skupiny od jej založenia. Úrad splnomocnenkyne sa snažil počas celého roka 2004 rôznymi návrhmi zvýšiť jej nízku efektívnosť a vytvoriť tak účinnejší nástroj pre podporu predkladania projektov zameraných na rómske komunity, ktoré sú financované zo štrukturálnych fondov.

5.2.	Členstvo v ostatných výboroch v rámci implementačného systému štrukturálnych fondov
Zástupcovia Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity sa aktívne zúčastňovali na zasadnutiach monitorovacích výborov (SOP Ľudské zdroje, OP Základná infraštruktúra, komunitárna iniciatíva Equal), ktoré sú súčasťou implementačného systému štrukturálnych fondov.

5.3.	Školenia v oblasti využívania štrukturálnych fondov
Úrad zorganizoval sériu seminárov pre vybrané cieľové skupiny (samospráva, mimovládne organizácie) so zameraním na využívanie štrukturálnych fondov na financovanie projektov sociálnej inklúzie Rómov. Tieto semináre sa uskutočnili v Prešovskom a Košickom kraji s aktívnym prispením riadiacich orgánov jednotlivých operačných programov.

5.4.	Projekt Feder Dživipen – Lepší Život (komunitárna iniciatíva Equal)
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity vypracoval v roku 2004 spolu s partnermi projekt Feder Dživipen – Lepší Život, ktorý bol predložený v rámci výzvy pre komunitárnu iniciatívu Equal. 
Hlavným cieľom projektu je zvýšiť zamestnanosť rómskej menšiny v Prešovskom samosprávnom kraji vytvorením priamych pracovných miest v rámci aktivačného podniku Pro Integra a podporou rómskych podnikateľov z mikropôžičkovej finančnej schémy. 
 
Špecifickými cieľmi projektu sú: 
1.     pripraviť metodológiu inovatívneho modelu aktivačného podniku, ktorý budú pomáhať integrovať dlhodobo nezamestnaných Rómov na pracovnom trhu, otestovať ho, vyhodnotiť jeho účinnosť a fungovanie, ako aj pripraviť tento model na zavedenie ako systémového nástroja. 
2.     zvýšiť pripravenosť a konkurencieschopnosť dlhodobo nezamestnaných Rómov integrovať sa na pracovný trh prostredníctvom získavania pracovných skúseností a návykov pri práci v aktivačnom podniku.
3.     pripraviť metodológiu mikropôžičkovej finančnej schémy pre podporu marginalizovaných rómskych podnikateľov, otestovať ju a vyhodnotiť jej účinnosť a fungovanie.
 
Partnermi projektu sú:
•	Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity (hlavný parnter) 
•	Rozvojový program OSN (UNDP) 
•	Prešovský samosprávny kraj 
•	Občianske združenie pre rozvoj regiónov 
•	Občianske združenie Euroškolitelia
 
Rozpočet projektu je 15 miliónov Sk.
 
5.5.	Spolupráca so zahraničnými partnermi v oblasti čerpania štrukturálnych fondov
Úrad v spolupráci s Írskym veľvyslanectvom v SR inicioval zahájenie spolupráce s írskymi mimovládnymi partnermi, ktorí sú aktívne činní v oblasti sociálnej inklúzie írskych travellers do spoločnosti. Írski experti absolvovali aj pracovnú cestu na Slovensko, kde prezentovali vybraným cieľovým skupinám v portfóliu Úradu skúsenosti s realizáciou írskych projektov financovaných zo štrukturálnych fondov. Experti sa zapojili aj do procesu prípravy projektu Feder Dživipen – Lepší život, ktorý bol predložený v rámci komunitárnej iniciatívy Equal. 

6.	Fond na podporu rozvoja rómskych komunít SR
Vláda SR svojím uznesením č. 397 z 28. apríla 2004 poverila Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v spolupráci s Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR a Ministerstvom financií SR prípravou programového rámca a štatútu Fondu pre rozvoj rómskych komunít Slovenskej republiky. Následne bola vytvorená pracovná skupina zložená z menovaných inštitúcií s cieľom prerokovať ciele a účel Fondu, základné princípy jeho fungovania a spôsob financovania projektov a aktivít.
Cieľovou skupinou Fondu je rómska menšina, ktorá je vo veľkej miere ohrozená sociálnym vylúčením. Podstatná časť Rómov žije v segregovaných a izolovaných osídleniach alebo mestských častiach, ktoré sú postihnuté nedostatkom bežnej infraštruktúry, alebo jej zlým stavom (pitná voda, elektrická energia, bývanie a pod.), vysokou nezamestnanosťou, nízkou úrovňou vzdelania a uvedomenia si vlastnej kultúrnej identity. Pri príprave fondu bol dôraz kladený na vylúčenie duplicity a prekrývania sa so zámermi a cieľovým portfóliom Fondu sociálneho rozvoja. 
Štatút Fondu na podporu rozvoja rómskych komunít spolu so zriaďovacou listinou a programovým rámcom bol vypracovaný pracovnou skupinou zloženou zo zástupcov dotknutých subjektov. Vzhľadom na rozhodnutie skupiny, že Fond bude príspevkovou organizáciou Úradu vlády SR, nemusí byť podľa platnej legislatívy jeho zriadenie schválené vládou SR ale iba Ministerstvom financií SR. Z tohto dôvodu nebude predkladať zriaďovateľ Fondu materiály na jeho vytvorenie na rokovanie vlády SR.
Schvaľovací proces Fondu Ministerstvom financií SR bol iniciovaný listom vedúceho Úradu vlády SR Štefanom Hudecom ministrovi financií Ivanovi Miklošovi. Vzhľadom na zmeny v legislatíve (Zákon 523/2004 o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov) ministerstvo požiadalo Úrad vlády SR o doplnenie niektorých náležitostí a to najmä zdôvodnenie predpokladaných finančných dôsledkov na štátny rozpočet na bežný rok a nasledujúce tri rozpočtové roky. Doplnený návrh bol konzultovaný so zástupcami Ministerstva financií SR a v súčasnosti je v procese schvaľovania. 

7.	Medzinárodná spolupráca
7.1.	Dekáda začleňovania rómskej populácie
Dekáda začleňovania rómskej populácie (ďalej len „Dekáda“) je spoločnou iniciatívou Bulharska, Chorvátska, Českej republiky, Maďarska, Macedónska, Rumunska, Srbska a Čiernej Hory a Slovenska v spolupráci so Svetovou bankou a Inštitútom otvorenej spoločnosti a bude prebiehať v rokoch 2005 – 2015. Jej účelom je rozšíriť a urýchliť sociálnu inklúziu Rómov vrátane pozdvihnutia ich ekonomického statusu
Rok 2004 bol plánovacím rokom Dekády. Maďarská vláda pod vedením svojho predsedu zriadila Sekretariát Dekády, ktorý slúžil na jej medzinárodnú koordináciu. Plánovanie Dekády je zastrešované Medzinárodným riadiacim výborom zloženým z predstaviteľov vlád a reprezentantov Rómov z každej krajiny, medzinárodných donorov a ďalších medzinárodných organizácií. 
Na prvom zasadnutí riadiaceho výboru boli prijaté štyri prioritné oblasti Dekády: vzdelávanie, zamestnanosť, zdravie a bývanie a tri vzájomne súvisiace témy: chudoba, diskriminácia a rodová rovnosť. Každá zo zúčastnených krajín identifikovala zámery a ciele v štyroch prioritných oblastiach. 
V nadväznosti na medzinárodné pracovné stretnutia sa v jednotlivých krajinách uskutočnili stretnutia národných pracovných skupín pre jednotlivé priority. Na týchto poradách sa v súlade so závermi medzinárodných stretnutí tvorili návrhy čiastkových akčných plánov za účasti odborníkov z ministerstiev, mimovládnych organizácií a rómskych predstaviteľov. V Slovenskej republike tieto stretnutia koordinoval Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity. Výsledkom stretnutí slovenských pracovných skupín je Národný akčný plán. 
31. marca 2004 vláda SR prerokovala a vzala na vedomie Návrh k zapojeniu Slovenskej republiky do regionálnej iniciatívy „Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005-2015“. Uvedený materiál obsahoval informáciu o prípravných prácach Slovenskej republiky pred vstupom do Dekády, návrh usmernení Riadiaceho výboru Dekády, pracovných skupín Dekády a Sekretariátu Dekády. Koordináciou Dekády poveril predseda vlády SR Mikuláš Dzurinda podpredsedu vlády SR pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny Pála Csákyho, ktorý poveril členstvom v Riadiacom výbore Dekády splnomocnenkyňu vlády SR pre rómske komunity Kláru Orgovánovú.  
10. novembra 2004 vláda SR vzala na vedomie Informáciu o Dekáde začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015. Uvedený materiál obsahoval komplexné informácie o výsledkoch prípravných prác Slovenskej republiky pred vstupom do Dekády začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015 v Medzinárodnom riadiacom výbore Dekády, na medzinárodných pracovných stretnutiach a v národných pracovných skupinách. 
12. januára 2005 vláda schválila materiál Národný akčný plán Slovenskej republiky k Dekáde začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015, ktorý je konečnou verziou špecifikovaných zámerov a cieľov Slovenskej republiky k jednotlivým prioritám Dekády. Na ich vypracovaní spolupracovali jednotlivé ministerstvá, národné pracovné skupiny, experti na jednotlivé oblasti a zástupcovia Rómskeho fóra mladých. Výsledné zámery, ciele a indikátory, ich financovanie a časový harmonogram sú takto jasne definované a v súlade s  všeobecnými princípmi Dekády.  
Materiál zaviazal podpredsedu vlády SR pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny v spolupráci s ministrom školstva, ministrom práce, sociálnych vecí a rodiny, ministrom zdravotníctva a ministrom výstavby a regionálneho rozvoja koordinovať a monitorovať plnenie Národného akčného plánu Dekády začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015.
Zriadenie Rómskeho vzdelávacieho fondu (Roma Education Fund – REF) je komplementárnou aktivitou k Dekáde začleňovania rómskej populácie a jeho hlavným zámerom je poskytovať finančnú pomoc participujúcim krajinám na implementáciu akčných plánov v priorite vzdelávanie. Hlavným cieľom REF je podporovať zlepšovanie vzdelávacích výsledkov rómskych študentov prostredníctvom: (1.) financovania vzdelávacích projektov a programov prostredníctvom grantov; (2.) pôsobenia informačného centra; a (3.) obhajovania záujmov a potrieb Rómov. 
Zriaďovateľom fondu je Svetová banka. Na stretnutí donorov 2. - 3. decembra 2004 v Paríži bolo na založenie fondu vyzbieraných 42 390 000,- USD, pričom na rok 2005 je vyčlenených 7 480 000,- USD. Časť aktivít slovenského Národného akčného plánu v priorite vzdelávanie bude kofinancovaná z prostriedkov fondu.

7.2.	OSN – CERD (Výbor OSN pre odstránenie všetkých foriem rasovej diskriminácie)
Slovenská republika pravidelne predkladá príslušným výborom OSN správy o opatreniach prijatých na uvedenie práv uznaných v medzinárodných dohovoroch do života a o pokroku, ktorý sa pri užívaní týchto práv na Slovensku dosiahol. V priebehu roka 2002 bola pripravená štvrtá a piata periodická správa Slovenskej republiky o implementácii Medzinárodného dohovoru o všetkých formách rasovej diskriminácie (ďalej len správa), ktorá bola schválená uznesením vlády SR č. 474/2003 dňa 11. júna 2003. Splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity sa v dňoch 9. – 10. augusta 2004 ako členka oficiálnej delegácie za Slovenskú republiku zúčastnila v Ženeve na obhajobe správy v rámci 65. zasadnutia Výboru OSN pre odstránenie všetkých foriem rasovej diskriminácie (CERD).  

7.3.	MG-S-ROM (Expertná skupina Rady Európy pre Rómov, Cigánov a kočovníkov)
Expertná skupina Rady Európy pre Rómov, Cigánov a kočovníkov (MG-S-ROM) ako orgán Rady Európy (RE) je zodpovedná za systematické sledovanie postavenia Rómov a kočovníkov v Európe. MG-S-ROM môže prostredníctvom Európskeho výboru pre migráciu (CDMG) dávať odporúčania Výboru ministrov RE (VM RE) a na základe rozhodnutia VM RE či CDMG spracúvať špecifické štúdie alebo vykonávať rôzne aktivity vo vzťahu k agende, za ktorú je zodpovedná. Expertná skupina má tiež kompetenciu vyvíjať vlastné iniciatívy a podporovať v rámci organizačnej štruktúry RE generálnemu direktoriátu pre sociálnu kohéziu, ako súčasť odboru pre migráciu Rómov. MG-S-ROM zasadá dvakrát v roku, na jar v Štrasburgu a na jeseň zvyčajne v niektorej z členských krajín MG-S-ROM.    
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v spolupráci s Ministerstvom zahraničných vecí SR (MZV SR) organizoval v dňoch 21. – 24. novembra 2004 18. zasadnutie MG-S-ROM v Prešove. Na 18. zasadnutí MG-S-ROM sa zúčastnili dvanásti experti stálych členov skupiny. Slovenskú republiku ako oficiálni účastníci zasadnutia reprezentovali splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity Klára Orgovánová, riaditeľ Informačnej kancelárie Rady Európy Viliam Figuš, pracovníčka odboru ľudských práv MZV SR Ivana Kasárová. Zastúpenie mali aj členské krajiny Rady Európy, ktoré nie sú stálymi členmi MG-S-ROM (Nórsko, Írsko a Nemecko), mimovládne organizácie (Európske fórum pre Rómov a kočovníkov, Nadácia na podporu rómskej mládeže, Európsky rómsky fond Pakiv, Rómska národná rada, Európske centrum pre práva Rómov, Poradňa pre občianske a ľudské práva), medzinárodné organizácie a inštitúcie (OBSE/ODIHR – Kontaktné miesto pre Rómov a Sintov, Rozvojová banka Rady Európy, UNDP, Svetová banka) a orgány RE (Úrad komisára RE pre ľudské práva, Direktoriát RE pre sociálnu kohéziu).     
Program MG-S-ROM pozostával z návštevy dvoch rómskych osídlení, okrúhleho stola a z dvojdňového zasadnutia expertnej skupiny. Okrúhly stôl bol rozdelený do niekoľkých tematických blokov – riešenie rómskej problematiky v SR, problematika bývania a vzdelávania, založenie Európskeho fóra Rómov a kočovníkov.     
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity participoval v procese tvorby a dopracovania odporúčaní Rady ministrov Rady Európy o zlepšení podmienok bývania Rómov/Cigánov v Európe. Jeho cieľom bolo zhrnúť odporúčania a pripraviť záverečný dokument, ktorý by po schválení slúžil ako politický záväzok Slovenskej republiky aktívne pracovať na zlepšení bývania rómskych komunít.
7.4.	OBSE/ODIHR (Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe/Kontaktné miesto pre Rómov a Sintov)
V dňoch 4. – 15. októbra 2004 sa vo Varšave konala Implementačná schôdzka OBSE k ľudskej dimenzii. Implementačná schôdzka bola venovaná hodnoteniu implementácie záväzkov OBSE v jednotlivých oblastiach ľudských práv. Rokovanie bolo rozdelené na úvodné a záverečné plenárne zasadnutia a 9 pracovných zasadnutí. Pracovné zasadnutie II. Tolerancia a nediskriminácia I. bolo venované problematike národnostných menšín, v rámci ktorého sa rozoberala problematika Rómov a Sinti.     
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v spolupráci s Ministerstvom zahraničných vecí SR pripravil súhrnný materiál o stave riešenia rómskej problematiky v Slovenskej republike, ktorý sa v rámci implementačnej schôdzky distribuoval. 

7.5.	Projekt  Creating Livelihood Opportunities for Roma-Dominated Rural Communities in Countries of Central, Eastern and South-Eastern Europe (CEE and SEE)
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity v spolupráci s Regionálnym úradom FAO pre strednú a východnú Európu a vládnymi partnermi s Maďarska, Bulharska a Rumunska pripravil návrh projektu „Tvorba životných podmienok pre vidiecke oblasti s dominantným rómskym osídlením v krajinách strednej a východnej Európy (SVE)“. Cieľom projektu je pomôcť pri riešení vybraných priorít vlády SR vrátane prípravy stratégií pre integráciu rómskej menšiny (Livelihood Strategies for Roma Inclusion) a budovania lokálnych kapacít pre plánovanie a implementáciu národných stratégií pre regionálny rozvoj v oblastiach s dominantným rómskym osídlením. Súčasťou projektu bude tiež výmena skúseností v problematike integrácie rómskych komunít v partnerských krajinách (Slovensko, Maďarsko, Bulharsko, Rumunsko), príprava praktického sprievodcu obsahujúce detailné informácie o úspešných projektoch v tejto oblasti a implementácia 1-2 komunitných projektov. Rozpočet tohto pilotného projektu nepresiahne výšku 400 000,- USD pre všetky štyri partnerské krajiny. V prípade úspešnosti zvoleného prístupu sa v budúcnosti plánuje realizovať podobný projekt v širšom geografickom aj finančnom rozpätí. Vládnym partnerom v SR pre tento projekt  sa stalo Ministerstvo pôdohospodárstva SR, pričom za implementačný orgán bol menovaný Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity. Oba spomínané orgány spolu s ostatnými zahraničnými partnermi koordinovane zaslali žiadosť Organizácii OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (UN FAO) o financovanie tohto projektu.

7.6.	Vybrané zahraničné pracovné cesty
Splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity sa na základe osobného pozvania dňa 3. mája 2004 stretla v Štokholme s ministerkou pre demokratické a integračné záležitosti pani Monou Sahlin a štátnou tajomníčkou ministerstva spravodlivosti pani Lisou Bergh za prítomnosti predstaviteľov ministerstva spravodlivosti. Splnomocnenkyňa vlády informovala ministerku o riešení otázok rómskej problematiky na Slovensku, existujúcej vládnej stratégii, o zapojení SR do Dekády začleňovania rómskej populácie, ako aj o využití štrukturálnych fondov na rómsku problematiku. Súčasťou zahraničnej cesty vo Švédsku organizovanej švédskym ministerstvom spravodlivosti a švédskym veľvyslanectvom v Bratislave bola aj návšteva Rómskeho kultúrneho centra v Gubbängene v Štokholme a stretnutie s  predstaviteľmi Rady pre rómske záležitosti.  

8.	Grantová podpora projektov zo štátneho rozpočtu
8.1.	Systém grantovej schémy
Grantová podpora projektov zo štátneho rozpočtu je upravená Metodickými pokynmi pre vypracovanie žiadosti o dotáciu zo ŠR a spracovanie projektov na riešenie rómskej komunity a sociálne a kultúrne potreby rómskej komunity a formulárom Žiadosti o poskytnutie dotácie zo štátneho rozpočtu. Obidva materiály sú zverejnené na internetovej stránke Úradu vlády SR.
Žiadosti o dotácie a spracované projekty sú zamerané predovšetkým na:
- technickú vybavenosť rómskych osád,
- vytváranie podmienok pre zvyšovanie zamestnanosti v rómskej komunite,
- na podporu projektovej dokumentácie pre výstavbu obecných nájomných bytov nižšieho 
  štandardu a technickej vybavenosti s dôrazom na obce zapojené do projektov PHARE,
- podporu výchovy a vzdelávania rómskej komunity.

Poskytovanie dotácií z výťažku z lotérii a iných podobných hier je upravené Výnosom Úradu vlády SR z 28. apríla 2004 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti Úradu vlády SR. 

Dotácie na riešenie problémov rómskej komunity možno poskytnúť na: 
- financovanie projektov v súlade s prioritami vlády vo vzťahu k rómskym komunitám,
- na riešenie akútnych havarijných situácií.

Dotácie možno poskytnúť:
- obci a organizácii v jej zriaďovateľskej pôsobnosti,
- VÚC a organizácii v jeho zriaďovateľskej pôsobnosti,
- neziskovej organizácii poskytujúcej všeobecne prospešné služby, 
- občianskym združeniam a nadáciám, 
- záujmovému združeniu právnických osôb.

V roku 2004 bolo podporených celkom 130 projektov.
Projekty financované zo ŠR boli podporené v počte 31.
Projekty financované z lotérií a iných podobných hier boli podporené v počte 99.
Zoznam všetkých podporených projektov je zverejnený na internetovej stránke Úradu vlády SR.

8.2.	Riešenie havarijných situácií
Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity riešil v roku 2004 nasledovné havarijné situácie :

Mesto Tornaľa, okres Revúca; 2 500 000,- Sk na náhradné ubytovanie pre 14 rodín v rómskej osade Cintorínska, kde uvedený počet rodín žil v nevyhovujúcich ubytovacích priestoroch. Zničený obytný montovaný dom, obyvatelia bez napojenia na elektrickú energiu, cez otvory v stenách v nočných hodinách prenikali hlodavce do izieb. Objekt nevyhovoval základným hygienickým normám.
Šumiac, okres Brezno; 1 060 000,- Sk na zabezpečenie 6 ks unimobuniek pre 7 rodín postihnutých požiarom, bez strechy nad hlavou ostalo 37 obyvateľov rómskej osady.
Nováčany, okres Košice – okolie; 350 000,- Sk na zakúpenie 2 ks unimobuniek pre 9 obyvateľov dvoch rodín postihnutých požiarom.
Ruská, okres Vranov nad Topľou; 490 000,- Sk na zakúpenie 3 ks unimobuniek pre 35 obyvateľov, ktorí dočasne bývali na bývalom roľníckom družstve a boli deložovaní po rozpade družstva.
Hontianske Nemce, okres Krupina; 800 000,- Sk na zabezpečenie unimobuniek pre 23 obyvateľov, ktorým príbytky zničil požiar založený ako úmyselný trestný čin. 
Slatina, okres Levice; 199 000,- Sk na zakúpenie náhradného ubytovania pre jednu rodinu žijúcu v nevyhovujúcich podmienkach. 
Kopčany, okres Skalica; 300 000,- Sk na zakúpenie 2 ks unimobuniek pre dve rodiny, ktoré stratili bývanie následkom úmyselne založeného požiaru.
Veľký Šariš, okres Prešov; 80 000,- Sk na zakúpenie 2 ks unimobuniek pre dve rodiny, ktorým príbytky zničil požiar.
Malčice, okres Michalovce; 60 000,- Sk na zakúpenie stavebného materiálu na opravu domov pre 3 rodiny postihnuté povodňou.
Lastovce, okres Trebišov; 340 000,- Sk na zakúpenie 2 ks unimobuniek pre dve rodiny žijúce v úplne nevyhovujúcom obydlí.

9.	 Aktivity regionálnych kancelárií
Činnosť jednotlivých regionálnych kancelárií v závislosti od obsahu je členená na oblasti: 

1)	konzultačná a poradenská činnosť 
Pracovníci regionálnych kancelárií poskytovali konzultácie k projektovým zámerom  rôznym potencionálnym žiadateľom  (obciam, neziskovým organizáciám, vzdelávacím inštitúciám atď.). Poradenská činnosť sa realizovala v súlade s vládou prijatými  Základnými tézami  v oblasti:
-	zamestnanosti (formy reintegrácie na trh práce),
-	bytovej problematiky (informácie týkajúce sa najmä programu výstavby obecných nájomných bytov nízkeho štandardu, ale aj pre rozrastajúcu sa skupinu neplatičov),
-	vzdelávania (informácie týkajúce sa poskytovania štipendií, informácie o programe asistentov učiteľa).

2)	budovanie partnerstiev a nadväzovanie kontaktov s kľúčovými subjektmi v jednotlivých samosprávnych krajoch
V jednotlivých spádových regiónoch boli postupne budované partnerstvá za účelom zosúlaďovania stratégii a koncepcií inštitúcii s koncepciou úradu na regionálnej úrovni.      
Rovnako prebiehala aktívna spolupráca Úradmi samosprávnych krajov, jednotlivými Krajskými úradmi, novovytvorenými Krajskými školskými a Krajskými stavebnými úradom, Úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny.
Časť aktivít regionálnych kancelárií je zameraná hlavne na intenzívnu komunikáciu s relevantnými, event. potenciálnymi zamestnávateľmi v jednotlivých lokalitách s možnosťou vytvárania pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaných Rómov.

3)	tvorba a aktualizácia internej  databázy a výjazdy do terénu
Regionálne kancelárie zbierajú informácie o jednotlivých lokalitách, situácii v obciach a osídleniach a monitorujú použitie dotácii z grantovej schémy úradu.
 
4)	participácia v lokálnych a regionálnych štruktúrach Fondu sociálneho rozvoja
Regionálne kancelárie sú členmi regionálnych riadiacich výborov a na lokálnej úrovni pôsobia v PSI a lokálnych riadiacich výboroch. Participácia obnáša okrem hodnotenia projektov, účasť na pravidelných stretnutiach vyššie spomenutých štruktúr a účasť pri tvorbe stratégii PSI.
 
5)	účasť na riešení havarijných situácií (problematika bývania v meste Detva, výskyt tuberkulózy v obci Bystrany, výskyt žltačky, odstávka vody na sídlisku Dúžavská cesta v Rimavskej Sobote alebo sídlisku Luník IX v Košiciach)

10.	Sociografické mapovanie rómskych osídlení na Slovensku
V roku 2003 Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity zadal realizovať Sociografický výskum mapujúci stav a charakter jednotlivých osídlení, ktorý realizovali nezisková organizácia S.P.A.C.E. – Centrum pre analýzu sociálnej politiky, Inštitút pre verejné otázky a KCPrO – Krajské centrum pre rómske otázky v Prešove.
Dôvodom výskumu bola skutočnosť, že žiadna vládna či lokálna politika nemôže byť úspešná bez základnej vedomosti o štruktúre, charaktere, životnom štýle, participácii, atď. občanov v rómskych osídleniach. Poznanie celkového rozloženia rómskych komunít na Slovensku spolu s identifikáciou základných problémov jednotlivých komunít je predpokladom pre prijatie konkrétnych rozhodnutí: vlády SR, regionálnych a miestnych samospráv, mimovládnych organizácií.
Výskum finančne podporil Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity, Kanadská medzinárodná rozvojová agentúra a Svetová banka.
Cieľovou skupinou výskumu boli osídlenia, v ktorých žije skupina ľudí majoritou subjektívne definovaná ako rómska na základe antropologických znakov, kultúrnej príslušnosti, spôsobu života – životného štýlu, životného priestoru a rovnako subjektívne vníma túto skupinu ako odlišnú, a to v pozitívnom ako aj negatívnom zmysle.
Koordinátori projektu pri plánovaní, v ktorých obciach sa uskutoční terén, vychádzali z dostupných databáz (prioritne Ročné výkazy o obytných zoskupenia na nízkom socio-kultúrnom stupni, ktoré má k dispozícii Úrad splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity; databáza Ministerstva životného prostredia; databáza Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja, ktorá je však takmer totožná s údajmi Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity). 
Anketári mali teda počas výskumu navštíviť približne 900 lokalít, realita ukázala, že počet obcí či miest, v ktorých žijú príslušníci rómskych komunít je vyšší ako uvádzali dostupné údaje (cca. o 200 administratívnych jednotiek).
Výskumu sa zúčastnilo vyše 60 vyškolených anketárov. V priemere anketár spracoval v priebehu jedného dňa údaje za dve obce. V okresoch, kde je vysoká koncentrácia rómskych komunít anketári navštívili všetky obce. V prípade, že v obci/meste žila komunita v počte menšom ako 15 ľudí a títo ľudia žili rozptýlení v obci, tak sa dotazník nevypĺňal. Pokiaľ bolo možné v týchto obciach označiť situáciu rómskej komunity za problematickú (z hľadiska životnej úrovne, úrovne bývania, vzťahu s majoritou), výskum sa realizoval aj v týchto obciach/mestách.
V rámci obce sa vypĺňali dva typy dotazníkov. Dotazník A obsahoval údaje za všetky osídlenia v obci, ako aj infraštruktúrne vybavenie za tú časť obce, v ktorých žije majorita. Dotazníky B obsahoval údaje len za jednotlivé osídlenia v obci. Osídlenie bolo pre potreby výskumu definované ako zoskupenie minimálne troch domov obývaných komunitou, ktorú majorita vníma ako rómsku.
Údaje, ktoré sa v priebehu výskumu zbierali, reflektovali potreby jednotlivých inštitúcii, vrátane rezortov tak, ako boli vyslovené na úvodnom workshope pred začiatkom výskumu.
To znamená:
-	typy, počet obydlí a ich legalita,
-	počet obyvateľov a ich štruktúra (bývajúci v jednotlivých typoch obydlí; trvalý pobyt),
-	vlastníctvo pôdy,
-	infraštruktúrne vybavenie osídlení a obce,
-	štruktúra obyvateľstva podľa pohlavia a veku,
-	ročné prírastky detí v osídleniach a v obci,
-	počty detí, ktoré navštevujú materskú, základnú, špeciálnu školu,
-	miera nezamestnanosti,
-	dostupnosť služieb a kultúrnych a spoločenských zariadení,
-	občianska participácia (len časť týkajúca sa fungujúcich lokálnych rómskych a nerómskych združení),
-	ekonomické aktivity,
-	aktivity mimovládnych organizácií,
-	priemerná cena bytu, domu a stavebného pozemku v obci.

Údaje získané na obecných úradoch, ktoré v drvivej väčšine poskytli starostovia obcí, anketári overili priamo v osídleniach, samozrejme len tie, ktoré sa overiť dali.

Počet Rómov žijúcich na Slovensku je podľa odborných demografických odhadov, ale rovnako aj podľa sociografického mapingu 320 tisíc. Z nich približne polovica žije integrovane v rozptyle medzi majoritnou populáciou. Zvyšná polovica žije v:
•	mestských alebo obecných koncentráciách, 
•	osídleniach lokalizovaných na okraji obce/mesta 
•	alebo v osídleniach, ktoré sú od obce/mesta priestorovo vzdialené, event. oddelené prírodnou alebo umelou bariérou (potok, železnica, cesta...).