Národná správa o zabezpečovaní záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z Protokolu o vode a zdraví.

Protokol o vode a zdraví bol prijatý na „Tretej ministerskej konferencii o životnom prostredí a zdraví“ v júni 1999 v Londýne a nadväzuje na „Dohovor o ochrane a využívaní hraničných vodných tokov a medzinárodných jazier“ z roku 1992.
Hlavným cieľom Protokolu je podporovať ochranu ľudského zdravia a duševnej pohody v rámci trvalo udržateľného rozvoja na všetkých úrovniach rozhodovania v národnom a medzinárodnom kontexte na individuálnej i kolektívnej úrovni, uskutočňovanú prostredníctvom zlepšenia hospodárenia s vodou, zahrňujúceho ochranu vodných ekosystémov, kvality a množstva vody, ako aj prostredníctvom kontroly a znižovania výskytu ochorení súvisiacich s vodou. 
Protokol podpísalo 36 členských krajín Svetovej zdravotníckej organizácie a ratifikáciou minimálne potrebných 16 krajín vstúpil 4. augusta 2005 do platnosti. V Slovenskej republike bol Protokol  ratifikovaný v októbri 2001.
Krajiny, ktoré tento dokument podpísali sa zaviazali plniť úlohy, ktoré z neho vyplývajú implementovaním jeho ustanovení do národných politík a stratégií a sú povinné do dvoch rokov vypracovať a zverejniť svoje národné ciele. Správa vyhodnocuje pokrok, ktorý sa podarilo dosiahnuť pri plnení cieľov navrhnutých v opatreniach na implementáciu Protokolu o vode a zdraví v SR. Posledná informácia do vlády bola predložená v roku 2003.

A)	Východiská

    Z hľadiska využívania a ochrany vôd, ako aj z hľadiska ochrany zdravia obyvateľstva, sú významné najmä nasledujúce medzinárodné dokumenty:
- Dohovor o ochrane a využívaní hraničných vodných tokov a medzinárodných jazier - spolupráca v rámci dohovoru však prebieha už niekoľko rokov a SR sa  zúčastňuje na aktivitách pod jeho záštitou
- Dohovor o spolupráci pri ochrane a trvalom využívaní Dunaja  nadobudol platnosť
22. októbra 1998 a Slovenskej republiky je jeho členom od počiatku. Pred vstúpením dohovoru do platnosti koordinovanú a komplexnú ochranu vôd Dunaja a v nadväznosti zlepšenie životného prostredia v celom povodí  zastrešoval Environmentálny program pre povodie rieky Dunaj, ako medzinárodný, dobrovoľný vládny program podunajských krajín, začatý v roku 1992.

Inštitucionálne zabezpečenie v oblasti vôd v Slovenskej republike:
Základným legislatívnym predpisom upravujúcim  výkon štátnej vodnej správy  je zákon 
č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona SNR č.372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon)  a zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov. 
Pôsobnosť štátu v otázkach dotýkajúcich sa využívania vôd a jej ochrany, zásobovania vodou a kontroly kvality na národnej úrovni vykonávajú : 
-	Ministerstvo životného prostredia SR podľa zákona č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon)
-	Ministerstvo zdravotníctva SR podľa zákona NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov.
V rezorte  Ministerstva zdravotníctva SR – Hlavný hygienik SR, regionálni hygienici, Úrady verejného zdravotníctva a Inšpektorát kúpeľov a žriediel (IKŽ) na úseku prírodných liečivých zdrojov a prírodných minerálnych zdrojov 

Odborné inštitúcie:
•	Výskumný ústav vodného hospodárstva  (VÚVH)
•	Slovenský hydrometeorologický ústav (SHMÚ)
•	Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. (SVP)
     a iné.

V roku 2003 bola ukončená transformácia štátnych podnikov vodární a kanalizácií na 7 vodárenských akciových spoločností (Bratislavská vodárenská spoločnosť, a. s., Západoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s., Trnavská vodárenská spoločnosť, a. s., Severoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s., Stredoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s., Podtatranská vodárenská spoločnosť, a. s., Východoslovenská vodárenská spoločnosť, a. s.). Okrem uvedených vodárenských akciových spoločností pôsobia na Slovensku aj ďalšie spoločnosti, ktoré vznikli ešte pred transformáciou štátnych podnikov vodární a kanalizácií (Trenčianska vodohospodárska spoločnosť, a. s., KOMVaK – Vodárne a kanalizácie mesta Komárna, a. s., VaK Dubovany Hlohovec, a. s.).

B)	Identifikácia

Legislatívne:
     V súvislosti s transpozíciou legislatívy EÚ v oblasti ochrany vôd a jej trvalo udržateľného využívania nadobudol  1. júla 2004 účinnosť zákon č.364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) a následné všeobecne záväzné právne predpisy. 
V súčasnosti je dosiahnutý úplný súlad so smernicou 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúcou rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky (ďalej len Rámcová smernica o vode - RSV). 
V zákone je úplne zapracovaných 13 smerníc EÚ, predovšetkým :
-	smernica týkajúca sa čistenia mestských odpadových vôd (Smernica č. 91/271/EHS) –   
Slovenská republiky má schválené prechodné obdobie do roku 2010 a roku 2015
-	smernica týkajúca sa ochrany vôd pred znečistením spôsobeným dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Smernica č. 91/676/EHS) – požadované prechodné obdobie do roku 2008 nebolo vynegociované s tým, že krajina má k dispozícii 4 roky na dosiahnutie implementácie počas uplatňovania Akčných plánov 
-	smernica týkajúca sa vody určenej na ľudskú spotrebu (Smernica č. 98/83/ES) 
-	smernica týkajúca sa kvality vody určenej na kúpanie (Smernica č. 76/160/EHS)
-	smernica o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia (Smernica č.76/464/EHS a dcérske smernice č. 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS, 86/280/EHS) – požadované prechodné obdobie do roku 2006 bolo schválené

C)	Plnenie cieľov

Národné ciele	
1.	Zlepšiť situáciu v dodávke zdravotne bezchybnej vody - úloha zlepšenia situácie v dodávke zdravotne bezchybnej pitnej vody je riešená v Koncepcii vodohospodárskej  politiky SR do roku 2005, kde sa navrhuje zvýšiť percento obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejných vodovodov z 82,9 % (stav k 31.12.2000) na 85 % (stav k 31.12.2004 bol 84,8 %). V roku 2004 bolo v Slovenskej republike zásobovaných pitnou vodou z verejného vodovodu  4 569 089 obyvateľov. Ak neberieme do úvahy hlavné mesto SR Bratislavu, v ktorej pitnú vodu z verejného vodovodu odoberá 99,9 % obyvateľov, v ostatných krajoch sa podiel obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejného vodovodu pohybuje od 76,2 % v prešovskom kraji po 89,6 % v trenčianskom kraji. Za predpokladu, že tento trend vývoja v nasledujúcich rokoch bude porovnateľný s rokom 2001 a 2004 je reálne, že v roku 2005 dosiahne SR plánovaných 85 % zásobovaných obyvateľov pitnou vodou z verejných vodovodu. Za splnenie úlohy je zodpovedné Ministerstvo životného prostredia SR.
Úloha sa priebežne plní.

2.	Stanoviť priority s cieľom zlepšenia kvality a zdravotnej bezchybnosti  vody - rokovania medzi SR a EÚ preukázali, že EÚ uznáva niektoré výnimočné okolnosti Slovenskej republiky, a to prítomnosť arzénu, antimónu a dusičnanov vo vodných zdrojoch. Z tohto dôvodu môže Slovenská republika pre tieto ukazovatele počas dodatočnej doby použiť vyššiu limitnú hodnotu. Táto dodatočná doba začala plynúť dňom vstupu Slovenskej republiky do EU a bude trvať  tri roky. Akceptovateľnými limitnými hodnotami sú:
Arzén (As)			50 μg/l (smernica 98/83/ES: 10 μg/l)
Antimón (Sb)			20 μg/l (smernica 98/83/ES: 5 μg/l)
Dusičnany (NO3-)			70 mg/l (smernica 98/83/ES: 50 mg/l)
Najvyššia priorita: Dosiahnuť súlad v ukazovateľoch upravovanej vody, ktoré v súčasnosti presahujú limitné hodnoty v časti A (Mikrobiologické ukazovatele),  časti B (Chemické ukazovatele) okrem As, Sb a NO3- a časti C (Indikačné ukazovatele) okrem Fe a Mn so smernicou 98/83/ES. Dosiahnutie súladu so smernicou okrem uvedených ukazovateľov nastalo 1.5.2004. 
Stredná priorita: Dosiahnuť súlad v ukazovateľoch upravovanej vody, ktoré presahujú limitné hodnoty v časti B (Chemické ukazovatele) smernice 98/83/ES pre As, Sb a NO3. do roku 2007.
Najnižšia priorita: Dosiahnuť úplný súlad ukazovateľov upravovanej vody v časti A, B aj C smernice 98/83/ES. Súlad s hraničnými hodnotami pre ukazovatele, ktoré presahujú limitné hodnoty v časti C (Indikačné ukazovatele), a to Fe a Mn (v prípade žiadneho rizika pre zdravie ľudí) je naplánovaný tri roky po dosiahnutí plného súladu s limitnými hodnotami pre As, Sb a NO3- (priorita B). Dátum na dosiahnutie súladu je rok 2010. 

V súčasnom období sa pripravuje Plán rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií pre územie Slovenskej republiky v oblasti  dodávky pitnej vody verejnými vodovodmi a v oblasti odvádzania a čistenia komunálnych odpadových vôd do roku 2010 a 2015 v nadväznosti na Smernicu Rady EHS č. 91/271, ktorej cieľom je stanoviť priority výstavby a rekonštrukcií stokových sietí a ČOV s pozitívnym dosahom na kvalitu povrchovej a podzemnej vody. Materiál má byť prerokovaný vo vláde SR v novembri 2005.
V nadväznosti na zákon č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z.z. o regulácii v sieťových odvetviach v znení neskorších predpisov bude pripravovaný Plán rozvoja ďalej rozpracovaný krajskými úradmi vo svojej pôsobnosti v Plánoch rozvoja kraja.
Úloha sa priebežne plní.

3.	Zvýšiť úroveň prevencie, kontroly a účinnosti opatrení na predchádzanie ochoreniam súvisiacich s vodou – Ministerstvo životného prostredia SR vyhodnocuje pravidelný prevádzkový monitoring  pri výrobe pitnej vody aj pri distribúcii vody vykonávaný dodávateľmi vody s cieľom dosiahnuť vo všetkých zdravotne relevantných ukazovateľoch súlad s vyhláškou Ministerstva zdravotníctva SR č. 151/2004 Z. z. o požiadavkách na pitnú vodu a kontrolu kvality pitnej vody. Monitoring u spotrebiteľa vykonávajú v pravidelných intervaloch regionálne úrady verejného zdravotníctva. 
Úloha sa priebežne plní.
4.	Znížiť straty pitnej vody vo vodovodnej sieti - ide o ukazovateľ, ktorý je v porovnaní s ostatnými vyspelými štátmi EÚ ťažko porovnateľný, pretože pri jeho vyhodnocovaní sa používajú rôzne metodiky, ktoré nie sú kompatibilné, z čoho vyplýva, že hodnoty nie sú porovnateľné. Do opráv a údržby vodovodných sietí v ostatných desiatich rokoch plynul obmedzený objem finančných prostriedkov, čo malo za následok nezlepšujúci sa stav vodovodných a ďalších zariadení na sieti. V súčasnosti na základe Výnosu Úradu pre reguláciu sieťových odvetví č. 3/2004 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti o postupe pri regulácii cien vo vodohospodárskych činnostiach pri prevádzkovaní verejného vodovodu alebo verejnej kanalizácie, vecne regulovaná cena za výrobu a dodávku pitnej vody  zohľadňuje ekonomicky oprávnené náklady a primeraný zisk z vykonávania regulovanej činnosti. Do ekonomicky oprávnených nákladov na účely určenia ceny možno zahrnúť aj  náklady na opravu a údržbu. Z uvedeného vyplýva, že vlastník, resp. prevádzkovateľ verejného vodovodu má v súčasnosti možnosť vytvárať si dostatočné finančné zdroje na opravy a údržbu zariadení, a tak postupne znižovať percento strát pitnej vody vo vodovodnej sieti. Straty pitnej vody vo vodovodnej sieti vyhodnocuje rezort Ministerstva životného prostredia SR.
Úloha sa priebežne plní.

5.	Znížiť vypúšťanie nečistených odpadových vôd, zlepšiť sanitáciu - úloha je riešená v Koncepcii vodohospodárskej  politiky do roku 2005, kde sa navrhuje zvýšiť percento obyvateľov bývajúcich v odkanalizovaných domoch z 54,7 % (r. 2000) na 57 % v roku 2005. Stav k 31.12.2004 predstavuje na Slovensku 56,4% obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu. Na dosiahnutie stanoveného cieľa do roku 2005 bolo  potrebné zabezpečiť potrebné finančné prostriedky na realizáciu stavieb verejných kanalizácií a ČOV. Ministerstvo životného prostredia SR vytvorilo podmienky na spolufinancovanie z predvstupových prostriedkov Európskej únie prostredníctvom fondu ISPA a následne z Kohézneho fondu a štrukturálneho fondu pre prioritu Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry na ochranu a racionálne využívanie vôd. Hlavným cieľom do roku 2015 je zabezpečiť vyhovujúce odvádzanie a primerané čistenie odpadových vôd zo všetkých aglomerácií nad 2000 obyvateľov.
Úloha sa  plní v rámci finančných možností.

6.	Prioritne dokončiť výstavbu, resp. rekonštrukcie rozostavaných najvýznamnejších kanalizácií a ČOV – hodnotenie súčasného stavu
•	Košice, 2. stavba ČOV –  stavba pokračuje
•	Svidník, kanalizácia a ČOV – stavba pokračuje
•	Humenné, rozšírenie ČOV – financované z ISPA
•	Banská Štiavnica, kanalizácia a ČOV – stavba pokračuje
•	Nitra, ČOV – financované z ISPA
•	Sústava čistenia a odkanalizovania odpadových vôd Banská Bystrica, financované z ISPA
•	Rekonštrukcia a rozšírenie ČOV v meste Zvolen, financované z ISPA.

Napĺňaním cieľov plánu rozvoja verejných kanalizácií sa dosiahne predovšetkým zvýšená ochrana a zlepšenie stavu prírodných zdrojov vôd, vodných ekosystémov, komplexné riešenie ekologických a vodohospodárskych záujmov, ako aj zdravia ľudí v dôsledku nárastu počtu obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu.

D)	Plnenie úloh

 1.  Opatrenia legislatívneho charakteru
 1.1.Zákon č. 364/2004 Z. z. (vodný zákon) a následné všeobecne záväzné právne predpisy nadobudol účinnosť 1. júla 2004. Na dosiahnutie úplného súladu so Smernicou 2000/60/ES Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúcou rámec pôsobnosti spoločenstva v oblasti vodnej politiky sa do zákona zapracovali aj poplatky a podrobnosti súvisiace so spoplatnením užívania vôd (§ 78 a 79). Bolo vydané nariadenie vlády SR č.755/2004 Z.z. z 15.12.2004, ktorým sa ustanovuje výška neregulovaných platieb, výška poplatkov a podrobnosti súvisiace so spoplatňovaním užívania vôd s účinnosťou od 1. januára 2005 
     Úloha je splnená.	

 1.2.Zákon č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene  a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach bol schválený s účinnosťou od 1.11.2002 a  novelizovaný zákonom č. 230/2005 Z. z. s účinnosťou od 1. júla 2005.
     Úloha je splnená.

 1.3. Zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov 
      a o zmene niektorých zákonov bol novelizovaný zákonom č. 514/2001 Z. z a zákonom č. 256/2003 Z. z.
     Úloha je splnená.

1.4.	Vyhláška MZ SR č. 29/2002 Z. z. o požiadavkách na pitnú vodu a kontrolu kvality pitnej vody bola nahradená vyhláškou č. 151/2004 a vyhláška č. 30/2002 Z. z. o požiadavkách na vodu na kúpanie, kontrolu kvality vody na kúpanie a na kúpaliská bola novelizovaná vyhláškou 146/2004 Z. z. a nadobudli účinnosť v apríli 2004. Touto novelizáciou sa dosiahla úplná zhoda so smernicami rady č. 98/83/EC a č. 76/160/EHS. 
     Úloha je splnená.

 2.    Opatrenia inštitucionálneho charakteru
2.1. Bol zriadený poradný orgán pre koordináciu a vypracovávanie národných správ zložený zo zástupcov  rezortov zdravotníctva a životného prostredia. 
2.2.	V súlade so zákonom č.139/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon 
č. 575/2001 Z. z o organizácii činnosti vlády a organizácií ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov kompetencie vo vodnom hospodárstve a rybárstve s výnimkou hospodárskeho chovu rýb prešli z Ministerstva pôdohospodárstva SR na Ministerstvo životného prostredia SR, s účinnosťou od 1. mája 2003.
2.3.	Časový harmonogram plnenia úloh jednotlivých smerníc Rady Európy bol uvedený v Správe o stave plnenia záväzkov vyplývajúcich z negociačných rokovaní s Európskou komisiou o ďalšom postupe implementácie environmentálneho acquis communautaire v rámci kapitoly 22 Životného prostredia (uznesenie vlády SR č. 228/2003 zo dňa 26. marca). 
3.  Vecné opatrenia
 3.1.  Pripraviť podklady pre vypracovanie plánu na implementáciu Rámcovej smernice EÚ pre  vodu. 
	Zodpovedný je rezort Ministerstva životného prostredia SR. Implementácia smernice v SR je rozvrhnutá nasledovne:
     	      Implementačná tabuľka RSV                                                                       rok
Transpozícia a implementácia smernice
Splnené	2003	
Vymedzenie oblasti povodí vrátane medzinárodných a určenie kompetentných orgánov
Splnené
Vyhláška MŽP SR č.224/2005 z 29.apríla 2005, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o vymedzení oblastí povodí, environmentálnych cieľoch a o vodnom plánovaní, s účinnosťou od 1.júla 2005	2003	
Spracovanie charakteristík povodí, analýz vplyvov ľudskej činnosti a ekonomických analýz  
Splnené	2004	
Vytvorenie registra chránených oblastí a ekologicky hodnotných prvkov a štruktúr  
Splnené	2004	
Vymedzenie vodných útvarov výrazne  ovplyvnených ľudskou činnosťou	2006	
Spracovanie Programu monitoringu stavu vôd a chránených oblastí	2006	
Schválenie Plánov riadenia povodí	2009	
Schválenie programov k dosiahnutiu environmentálnych cieľov Smernice	2009	
Dosiahnutie cien za užívanie vôd a vodohospodárske služby odpovedajúce nákladovým cenám	2010	
 Zavedenie združeného prístupu k emisiám do povrchových vôd	2012	
Dosiahnutie environmentálnych cieľov pre útvary povrchových a podzemných vôd a chránené územia	2015	
Eliminácia vypúšťania a únikov prioritných nebezpečných látok do vôd	2020	
Predmetná implementačná tabuľka je upravená oproti pôvodnej podľa EÚ odporúčaných postupov a podľa harmonogramu čiastkových úloh jednotlivých pracovných skupín pre implementáciu RSV.
Úloha sa plní priebežne.

 3.2.	Identifikovať náklady spojené s implementáciou Smernice EÚ o mestských odpadových vodách
Pre smernicu č. 91/271/EHS, týkajúcu a čistenia mestských odpadových vôd Slovenská republika získala prechodné obdobie v nasledovnom členení: do roku 2010 zabezpečiť odvádzanie a čistenie komunálnych odpadových vôd v aglomeráciach nad 10 000 ekvivalentných obyvateľov a do roku 2015 nad 2 000 ekvivalentných obyvateľov
 (§ 36 zákona č. 364/2004 Z. z.) . V roku 2002 bol vypracovaný zoznam aglomerácií, ktorý je zahrnutý v pripravovanom Pláne rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií pre územie Slovenskej republiky v oblasti  dodávky pitnej vody verejnými vodovodmi a v oblasti odvádzania a čistenia komunálnych odpadových vôd do roku 2010 a 2015 v nadväznosti na Smernicu Rady EHS č. 91/271. Na zabezpečenie odvádzania a čistenia odpadových vôd v aglomeráciách nad 2 000 ekvivalentných obyvateľov  je do roku 2015 potrebná finančná čiastka vo výške cca 52,0 mld  Sk, z toho do roku 2010 cca 35 mld. Sk. Do 30.6.2005 bola poskytnutá podpora z prostriedkov EÚ v objeme cca 9,36 mld Sk na vybrané stavby verejných kanalizácií a čistiarní odpadových vôd. Na zabezpečenie zatiaľ finančne  nepokrytých stavieb je potrebné ešte zabezpečiť do roku 2010  25,6 mld Sk a na obdobie rokov 2010 – 2015  ďalších 17,3 mld Sk. Zo smernice vyplýva povinnosť vymedziť citlivé oblasti (v zmysle § 33 zákona č. 364/2004 Z. z.). Ministerstvo životného prostredia SR nariadením vlády Slovenskej republiky č. 617/2004 Z. z. za citlivé oblasti ustanovilo vodné útvary povrchových vôd, ktoré sa nachádzajú na území Slovenskej republiky alebo týmto územím pretekajú.

Implementácia smernice č. 91/676/EHS si vyžiadala realizáciu nasledovných krokov:
-	vymedziť zraniteľné oblasti ( v zmysle  ustanovenia § 34 zákona č. 364/2004 Z. z.). Ministerstvo  životného prostredia SR v spolupráci s Ministerstvom pôdohospodárstva SR pripravilo  návrh zraniteľných oblastí formou zoznamu katastrov, ktorý bol vydaný nariadením vlády č. 249 zo dňa 26. júna 2003, v roku 2004 bol  zrušený a nahradený nariadením vlády Slovenskej republiky č. 617/2004 Z. z.
-	Program poľnohospodárskych činností vo vyhlásených zraniteľných oblastiach ustanovila
      vyhláška Ministerstva pôdohospodárstva SR č.392/2004 Z. z. (§ 81 ods. 4 zákona    
      č.364/2004 Z. z. ).
      Úloha splnená.

 3.3. Realizovať program osvety majiteľov súkromných studní
Štátny zdravotný dozor nad individuálnym zásobovaním sa vykonáva podľa osobitných predpisov, a to v súvislosti s výkonom protiepidemiologických opatrení vo vzťahu k nákazám prenášaných pitnou vodou (havárie, živelné pohromy a pod.)
V rámci projektu Zdravá voda, ktorého cieľom je zdravotno-výchovným pôsobením formovať postoj jednotlivca k pitnej vode, ako k základnej zložke životného prostredia, bol vypracovaný propagačný materiál zameraný na ochranu individuálnych vodných zdrojov pred rizikami ich znehodnotenia. Kvalita vody v individuálnych vodných zdrojoch je negatívne ovplyvňovaná zlým technickým stavom studní, nedostatočnou hĺbkou a nevyhovujúcou likvidáciou splaškových vôd v ich okolí. V tomto roku sa pripravuje doplnenie tohto materiálu o postup pri asanácii individuálnych studní postihnutých záplavami.
Úloha sa plní priebežne.

 3.4. Monitorovanie kvality pitnej vody dodávanej z vodovodnej siete
 Monitoring hromadného zásobovania obyvateľstva  pitnou vodou sa na Úradoch verejného zdravotníctva v SR vykonáva v rámci plnenia hlavnej úlohy MZ SR. Na všetkých Úradoch verejného zdravotníctva je inštalovaný program na evidenciu a spracovanie výsledkov vzoriek pitných vôd s názvom VYDRA. Každoročne je uskutočňovaný celoslovenský zber dát. Výsledky monitoringu vo vzťahu k ľudskému zdraviu vyhodnocuje Regionálny úrad verejného zdravotníctva Košice Národné referenčné centrum pre hygienickú problematiku pitnej vody
Úloha sa plní priebežne.

 3.5. Trvalé monitorovanie ochorení súvisiacich s vodou vrátane poškodenia zdravia
Ochorenia spôsobené požívaním a používaním vody s cieľom udržať prijateľnú úroveň zdravotného rizika monitorujú Úrady verejného zdravotníctva v SR. V rokoch 2003 a 2004 boli zaznamenané epidémie, u ktorých prevažná väčšina ochorení bola spôsobená vodou z vlastných vodných zdrojov a individuálnych studní. Išlo o epidémie dyzentérie, gastroenteritídy, vírusovej hepatitídy. Príčinou kontaminácie pitnej vody boli nedostatky v dezinfekcii.
Úloha sa plní priebežne.
 3.6. Hodnotenie expozície populácie v Slovenskej republike vybraným kontaminantom vo vode
Záťaž obyvateľstva z pitnej vody obsahujúcej zdravotne významné chemické látky sa hodnotí na základe najvyššie zistenej koncentrácie, zistenej početnosti prekročenie a porovnaním tolerovateľného denného príjmu. Hodnotenie expozície vybranými cudzorodými látkami je každoročne spracované v hodnotiacej správe z výsledkov štátneho zdravotného dozoru nad hromadným zásobovaním obyvateľstva SR pitnou vodou. Pri posudzovaní sa postupuje podľa odborného usmernenia na posudzovanie miery prijateľného zdravotného rizika v súvislosti s určením najvyššej medznej hodnoty kvality pitnej vody orgánom na ochranu zdravia pri posudkovej činnosti.
Úloha sa plní priebežne.
 
 4. Opatrenia na posilnenie povedomia, osvety, vzdelávania a informovanosti
Na Úrade verejného zdravotníctva SR bola v roku 2002 zriadená poradňa environmentálneho zdravia, poskytujúca poradenstvo širokej verejnosti. Jej pôsobenie sa zameralo na oblasť ochrany zdravia a vytvárania takých životných podmienok, ktoré môžu priaznivo ovplyvniť zdravie jednotlivca, ale aj celej spoločnosti. Poradňa environmentálneho zdravia poskytuje poradenstvo v oblasti problematiky pitnej vody, vody na kúpanie, kvality ovzdušia a hluku v životnom prostredí. Poradenské služby sú poskytované zamestnancami odboru hygieny životného prostredia, telefonicky, elektronickou formou a osobne.
•	Každoročne v rámci celej Slovenskej republiky  prebieha Deň vody, kedy si občania môžu priniesť vzorku vody z individuálnych vodných zdrojov na bezplatné vyšetrenie a odborné poradenstvo.

•	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky každoročne publikuje Správu o stave životného prostredia v Slovenskej republike.

•	Každoročne sa uskutočňujú nasledovné aktivity :
Medzinárodná výstava AQUA  v Trenčíne, ktorej súčasťou je Medzinárodná odborná 
konferencia
     Konferencia ku Svetovému dňu vody v Banskej Štiavnici
     Konferencia Pitná voda v Trenčianskych Tepliciach
     Publikovanie Vodohospodárskeho spravodajcu

-	Kancelária pre styk s verejnosťou Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky zabezpečuje podávanie informácií  
      požadovaných  občanmi, resp. inštitúciami. 
 
E)	 Medzinárodná spolupráca

 V rámci bilaterálnej spolupráce na hraničných vodách  Slovenskej republiky so susednými štátmi  sa krajiny vzájomne informujú o opatreniach a aktivitách zameraných na zlepšenie kvality vôd a ich trvalo udržateľného využívania. V súčasnosti v rámci bilaterálnej spolupráce na hraničných vodách sa uskutočňujú aktivity zamerané na implementáciu Rámcovej smernice o vode.
     Implementácia Rámcovej smernice pre vodu je hlavnou úlohou podunajských štátov v rámci  Dohovoru  o spolupráci pri ochrane a trvalom využívaní Dunaja. Jej zavedenie do praxe bude znamenať významný prínos k zlepšeniu  kvality vôd a vodných ekosystémov v tomto regióne, s následným dosahom aj na kvalitu Čierneho mora.