Časť I.

Prekladacia správa

Deficit bežného účtu platobnej bilancie, ktorý dosiahol v 1. polroku 2001 výšku               37,9 mld. Sk (medziročný nárast o 30,5 mld. Sk) poukazuje, že zlepšenie                         zahraničnoobchodnej bilancie SR v rokoch 1999 a 2000 bolo len prechodné. Zmeny realizované v predchádzajúcom období neboli dostatočné na to, aby umožnili udržanie deficitu obchodnej bilancie v prijateľných hodnotách, aj pri vyššom tempe rastu ekonomiky. Obnovenie rastu domáceho dopytu vytvára opätovný tlak na rast dovozu             a zvyšuje záporné saldo zahraničnoobchodnej bilancie. 

Podľa predbežných údajov ŠÚ SR sa v 1. polroku 2001 vyviezol tovar v hodnote               307,1 mld. Sk, čo bolo o 18,9% viac ako za rovnaké obdobie minulého roku  Dovezený tovar dosiahol objem 349,2 mld. Sk, pri medziročnom raste o 29,8%. Slovenský zahraničný obchod skončil deficitom  42,1 mld. Sk a v porovnaní s rovnakým obdobím minulého  roku  bol  vyšší  o 31,4 mld. Sk.

Na uvedenej skutočnosti sa podieľal tak zvýšený nárast dovozu ako aj spomalenie rastu vývozu. Kým medziročný nárast vývozu za 1. polrok 2000 predstavoval 60,8 mld. Sk,            v 1. polroku 2001 jeho výška dosiahla  len 48,8 mld. Sk. 

Pod spomalenie rastu vývozu sa podpísali najmä osobné autá. Ich vývoz síce rástol                (o 6,4 mld. Sk), ale o polovicu pomalšie ako v minulom roku. Podobná situácia nastala pri vývoze železa a ocele, kde vývoz zostal dokonca na úrovni minulého roku                             (v 1. polroku 2000 vývoz železa a ocele vzrástol o 8,3 mld. Sk). Ďalšiu skupinou, kde sa v 1. polroku 2001 realizoval nižší nárast vývozu boli nerastné palivá. Stagnácia cien ropy spôsobila, že nárast vývozu tejto skupiny (o 4,7 mld. Sk) dosiahol len 57% minuloročného nárastu. 

Zatiaľ čo rast vývozu sa spomalil, dovoz vzrástol z minuloročných 64,2 mld. Sk na              80,2 mld. Sk. Na raste dovozu sa podieľali predovšetkým komodity, ktoré súvisia s rastom investičného dopytu, najmä stroje, elektrické prístroje a zariadenia, meracie prístroje (spolu o 24,1 mld. Sk). 

Zvýšený dovoz surovín a polotovarov (spolu o 36 mld. Sk) dokumentuje, že rast hospodárstva sa v roku 2001 dosahuje pri zvýšených nárokoch na materiálové vstupy. 

V obchode so službami bol v 1. polroku 2001 vytvorený prebytok vo výške 7,8 mld. Sk, čo na medziročnej úrovni znamenalo pokles o 2,1 mld. Sk. 

Doprava a zahraničná turistika, t.j. položky ovplyvňujúce kladné saldo bilancie služieb priniesli devízové zdroje vo výške 14,5 mld. Sk a oproti 1. polroku 2000 zostali takmer nezmenené. 

K nárastu deficitu v rámci jednotlivých položiek bilancie služieb došlo v položke „iné služby celkom“ (6,7 mld. Sk, pričom v 1. polroku 2000 to bolo 4,4 mld. Sk), ktoré zahrňujú celú škálu služieb obchodnej aj neobchodnej povahy. V rámci jednotlivých služieb tejto kategórie k výraznej zmene došlo v stavebných prácach, kde bol zaznamenaný pokles čistých inkás o 2,4 mld. Sk. 

Zostávajúce položky bežného účtu, t.j. bilancia výnosov a bilancia bežných transferov zaznamenali mierne zlepšenie (spolu o 3 mld. Sk).

Financovanie bežného účtu nebolo v 1. polroku 2001, aj napriek výraznému rastu jeho deficitu problematické. Kapitálový a finančný účet skončil prebytkom vo výške                  23,7 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol prebytok nižší                 o 10,6 mld. Sk, t.j. o 30,9%. Na druhej strane, nízke príjmy plynúce do devízových rezerv NBS (keď do devízových rezerv išla len časť výnosov súvisiacich                                s privatizačnými aktivitami vlády) a narastajúce výdaje (hlavne splátky dlhovej služby vlády a NBS a platby v rámci zahraničného platobného styku pre klientov NBS), spôsobili  pokles devízových rezerv NBS v sledovanom období o 10,2 mld. Sk. Uvedený pokles sa spolupodieľal na financovaní bežného účtu a pokrýval časť platieb finančného účtu v sektore vlády a NBS. .  

Investičná potreba komerčných domácich subjektov bola krytá zahraničnými zdrojmi, ktoré prichádzali hlavne formou priamych zahraničných investícii. Priame zahraničné investície v čistom vyjadrení (rozdiel medzi PZI zahraničných  subjektov na Slovensku a slovenských subjektov v zahraničí)  predstavovali 32 mld. Sk a boli výsledkom tak prílevu kapitálu na Slovensko zo strany priamych zahraničných investorov v objeme 34,5 mld. Sk, ako aj odlevu kapitálu na základe aktivity slovenských ekonomických subjektov  v zahraničí v objeme 2,5 mld. Sk. 

Portfóliové investície zaznamenali odlev zdrojov vo výške 5,4 mld. Sk. Zvýšený  záujem domácich subjektov o zahraničné cenné papiere bol doprevádzaný nižším prílevom kapitálu prostredníctvom predaja domácich cenných papierov nerezidentom, čo bolo ovplyvnené skutočnosťou, že vláda v 1. polroku 2001 na rozdiel od predchádzajúcich rokov nezískavala finančné prostriedky formou emisie bondov na zahraničnom trhu.  
 
Ostatné dlhodobé investície zaznamenali odlev kapitálu vo výške 1,9 mld. Sk. K odlevu kapitálu prispeli v rozhodujúcej miere finančné úvery podnikovej sféry, pri ktorých splácanie prevýšilo čerpanie o 8,0 mld. Sk (v 1. polroku 2000 o rovnakú čiastku naopak čerpanie prevýšilo splácanie). 

V oblasti ostatných krátkodobých investícii bol dosiahnutý čistý odlev kapitálu vo výške 1,1 mld. Sk. Nárast krátkodobých aktív (o 11,2 mld. Sk) bol výsledkom zvýšeného poskytovania obchodných úverov do zahraničia spojených s vývozom                 a nárastom krátkodobých vkladov komerčných bánk v zahraničí. Pohyb transakcií  na strane krátkodobých pasív (nárast o 10,1 mld. Sk) ovplyvňovalo hlavne zvýšené čerpanie krátkodobých finančných úverov komerčných bánk a obchodných úverov podnikovej sféry. 

Devízové rezervy NBS poklesli  o 10,2 mld. Sk,  t.j. o 206,5 mil. USD (bez kurzových rozdielov). 

Slovenská republika vykazovala k 30. júnu 2001 celkovú hrubú zahraničnú zadlženosť vo výške 10,7 mld. USD, ktorá od začiatku roka 2001 poklesla o 149,8 mil. USD. Čistá zahraničná zadlženosť, vypočítaná ako rozdiel hrubej zahraničnej zadlženosti                        a zahraničných aktív, dosiahla ku koncu júna 2,8 mld. USD (od začiatku roka čistý zahraničný dlh mierne poklesol o 0,1 mld. USD).