Správa o čerpaní úverov so štátnou zárukou, o rozsahu plnenia zo štátneho rozpočtu a o rizikách plnenia v nasledujúcom období

Úvod	

	Správa sa predkladá na rokovanie vlády SR v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č.134/2001 bod B.1. k návrhu na zmenu bodu B.2. uznesenia vlády SR č.623 zo 14. júla 1999 k “Prehľadu o vydaných zárukách štátneho rozpočtu a o potencionálnych rizikách plnenia za nesplácané úvery”.
	Materiál nadväzuje na “Správu o čerpaní úverov so štátnou zárukou, o rozsahu plnenia zo štátneho rozpočtu a  o  rizikách plnenia v nasledujúcom období” prerokovanú vo vláde SR dňa 12. júna 2002, ku ktorej vláda SR prijala uznesenie č. 630/2002. Správa obsahuje aktualizovaný prehľad o prevzatých štátnych zárukách za bankové úvery poskytnuté podnikateľským subjektom k 31. 12. 2002, prehľad o realizovaných štátnych zárukách a príjmoch z realizovaných štátnych záruk za rok 2002, informáciu o činnosti Úverového a záručného výboru vlády SR v roku 2002, informáciu o vykonaných postupoch a opatreniach pri zabezpečovaní správy realizovaných štátnych záruk v roku 2002, problematiku preberania a realizácie štátnych záruk v roku 2003 a  riziká realizácie štátnych záruk v nasledujúcom období.
 
1.	Čerpanie bankových úverov so štátnou zárukou za obdobie rokov 
1991-2002

1.1. Stanovenie limitu štátnych záruk na rok 2002 a jeho rozdelenie

	Podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.586/2001 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2002 sa pri poskytovaní štátnych záruk za bankové úvery a štátnych záruk Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, a. s. prevzaté za transformujúci sa Štátny podporný fond pôdohospodárstva a  potravinárstva Slovenskej republiky a Štátny fond životného prostredia neuplatnia podmienky ustanovené v § 46 ods. 4 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. Zákon tiež stanovil, že súhrn novoposkytnutých štátnych záruk za bankové úvery podnikateľom a za dlhopisy vydané podnikateľom alebo za obdobné cenné papiere vydané podnikateľom v zahraničí v roku 2002 nepresiahne 13 % rozpočtovaných príjmov (v zmysle § 9 ods. 2) uvedených v § 1 ods.(1) zákona o štátnom rozpočte na rok 2002.
	Vychádzajúc z celkových rozpočtovaných príjmov štátneho rozpočtu na rok 2002 v sume 219 919 182 000,- Sk, možný limit štátnych záruk na rok 2002 predstavoval sumu  28,59 mld. Sk.

	Návrh na rozdelenie limitu pre rok 2002 uvažoval o štátnych zárukách pre Slovenské elektrárne, a. s., Bratislava na refinancovanie dlhu so štátnou zárukou, Železničnú spoločnosť, a. s., Bratislava za úver na výkony vo verejnom záujme nekryté v štátnom rozpočte, Železnice SR na refinancovanie neuhradených výkonov vo verejnom záujme a investície nekryté v štátnom rozpočte, Metro, a. s., Bratislava - Most Košická za úver na riešenie ekológie, Slovenskú záručnú a rozvojovú banku, a. s., Bratislava, záruka za prevzaté záruky zrušených štátnych fondov a  na spolufinancovanie projektov ISPA v oblasti životného prostredia, Geoterm, a. s. -projekty na rozvoj ochrany životného prostredia - využitie geotermálnej energie a záruky na financovanie proexportných projektov MH SR v oblasti špeciálnej techniky. V materiáli schválenom uznesením vlády SR č. 630/2002 bol návrh na rozdelenie limitu v celkovom objeme 27,5 mld. Sk  s tým, že sa ponechala 1 mld. Sk ako rezerva do vyčerpania možného limitu, t. j. 28,59 mld. Sk.

1.2. Čerpanie limitu štátnych záruk v roku 2002 

	Oproti návrhu na rozdelenie limitu došlo k zásadnej odchýlke v čerpaní limitu v súvislosti s neschválením prevzatia záruky za úvery Slovenských elektrární, a. s., Bratislava, na financovanie uviaznutých nákladov Úradom pre štátnu pomoc.

Prehľad prevzatých štátnych záruk v roku 2002:

Organizácia	Istina úveru v pôvodnej mene	Mena	Dátum prevzatia št. záruky	Kurz ku dňu prevzatia	Istina úveru v mil. Sk	Úroky do dátumu splatnosti v mil. Sk	
Železnice Slovenskej republiky	6 840 000 000	Sk	11.6.2002	1	6 840,0	7 175,20	
Železnice Slovenskej republiky*	2 100 000 000	Sk	20.12.2002	1	2 100,0	995,1	
Železnice Slovenskej republiky	2 000 000 000	Sk	29.4.2002	1	2000,0	1 254,00	
Železnice Slovenskej republiky	1 500 000 000	Sk	3.9.2002	1	1 500,00	838	
Železničná spoločnosť, a. s.	3 000 000 000	Sk	21.6.2002	1	3 000,00	759,6	
Metro Bratislava, a.s.	412 000 000	Sk	1.3.2002	1	412	140,2	
SZRB, a. s., Bratislava**	400 000 000	Sk	18.11.2002	1	400	356	
SVP, š.p., Banská Štiavnica	7 000 000	EUR	18.12.2002	41,657	291,60	71,2	
Slov. lodenice Komárno, a.s.***	6 904 980	EUR	5.12.2002	41,829	288,83	7,3	
S p o l u					16 832,43	11 596,6	
*     Čerpanie úveru prebiehalo aj v priebehu roka 2003, čím došlo k navýšeniu príslušného úroku
**   Úver nebol v roku 2002 čerpaný
*** Úver nebol v roku 2002 čerpaný, čiastkové čerpanie prebehlo v I. štvrťroku 2003

Údaje sú prepočítané kurzom ku dňu prevzatia štátnej záruky

V roku 2002 bolo čerpanie limitu štátnych záruk vo výške 58,88 %. 
Z objemu poskytnutých štátnych záruk vo výške 16 832,43 mil. Sk bol podiel 96,55 % denominovaný v Sk. Prevzaté štátne záruky v najväčšom objeme boli určené na refinancovanie splátok úverov so štátnou zárukou, na pokračovanie realizácie investičných programov a na financovanie úhrady straty za výkony poskytnuté na základe zmluvy o výkonoch vo verejnom záujme pri prevádzkovaní dráhy v roku 2002 (v celkovej výške 15 440 mil. Sk). 
 
1.3.  Aktuálne štátne záruky prevzaté za obdobie rokov 1990 - 2002  

	Za obdobie od roku 1990 do 31. 12. 2002 zostali z prevzatých štátnych záruk za bankové úvery nesplatené záväzky v celkovej výške 137 829,84 mil. Sk, z toho 98 666,35 mil. Sk istina a 39 163,49 mil. Sk úroky (tabuľka č.1 v prílohe – prepočítané kurzom dňa 31. 12. 2002).
Splácanie takto zaručených úverov je rozložené do roku 2021 s výrazným maximom splátok v rokoch  2005, 2006 a 2007. 
Vysoké splátky úverov ovplyvňujú splátkové kalendáre bankových úverov pre Slovenské elektrárne, a. s. s najväčšími splátkami v rokoch 2003 až 2006, Železníc SR v roku 2007 a 2014 a jednorazové splátky úverov poskytnutých VVB, š. p., Bratislava na dostavbu vodných diel Gabčíkovo a Žilina v roku 2006. 
	Z pohľadu potenciálnych záväzkov vyplývajúcich z ručiteľských zmlúv boli v spolupráci s podnikateľskými subjektmi spresnené splátkové kalendáre úverov so štátnymi zárukami (napriek neurčitosti vyčíslenia budúcich úrokov pri pohyblivej úrokovej miere, odvodenej od ceny zdrojov na finančných trhoch - LIBOR, BRIBOR...) a boli vyčíslené zostatky záväzkov zo štátnych záruk do konca splatnosti úverov. 

	Prehľad splátok z úverov so štátnou zárukou podľa rokov je uvedený v nasledovnej tabuľke:
         		     v mil. Sk
Rok	Splatná suma istín a úrokov	z  toho	
		istina	úroky	
2003	13 873,08	6 656,63	7 216,45	
2004	13 320,81	6 540,85	6 779,96	
2005	21 133,71	15 200,46	5 933,25	
2006	24 105,19	19 304,74	4 800,45	
2007	20 607,24	17 009,47	3 597,77	
2008	8 217,48	5 779,10	2 438,38	
2009	6 758,10	4 709,48	2 048,62	
2010	6 381,37	4 658,17	1 723,20	
2011	4 780,06	3 362,04	1 418,02	
2012	3 925,33	2 706,50	1 218,83	
2013	3 564,38	2 526,88	1 037,50	
2014	9 203,71	8 548,10	655,61	
2015	1 081,26	943,93	137,33	
2016	165,13	120,00	45,13	
2017	157,62	120,00	37,62	
2018	150,13	120,00	30,13	
2019	142,62	120,00	22,62	
2020	135,12	120,00	15,12	
2021	127,50	120,00	7,50	
Spolu	137 829,84	98 666,35	39 163,49	

2. Realizované štátne záruky 

2.1.  Štátne záruky realizované v roku 2002

V zákone o štátnom rozpočte na rok 2002 nebola schválená rezerva na štátne záruky za bankové úvery a na splácanie záväzkov, ktoré vyplynú z úverov so štátnou zárukou, bola schválená v rozpočte FNM SR položka vo výške 5,1 mld. Sk zo zdrojov privatizácie.
	Realizácia štátnych záruk z prostriedkov FNM SR boli vykonaná za nasledovných dlžníkov :
PT Žilina, a. s.					        1 847,8 mil. Sk
Vodohospodárska výstavba, š. p., Bratislava	        2 567,9 mil. Sk
IMUNA, š. p., Šarišské Michaľany		           127,1 mil. Sk
Slovenské lodenice Komárno, a. s.			56,2 mil. Sk
S p o l u						         4 599,0 mil. Sk

V roku 2002 bolo čerpanie položky FNM SR schválenej na realizáciu štátnych záruk vo výške 90,18 %.

2.2. Štátne záruky realizované v rokoch 1991 - 2002  

	Za obdobie od roku 1991 do 31. 12. 2002 boli realizované štátne záruky za bankové úvery zo štátneho rozpočtu v celkovej sume 18 897,5 mil. Sk.
 	Detailný prehľad realizácie štátnych záruk zo štátneho rozpočtu za celé obdobie je uvedený  v tabuľke č. 2 v prílohe.

Z  položky FNM SR vytvorenej z  príjmov z  privatizácie boli realizované štátne záruky za bankové úvery v rokoch 2000 - 2002 v celkovej sume 22 484,33 mil. Sk.  
	Uznesením vlády SR č. 1079 z 25. septembra 2002 k “Správe o postupe pri realizácii štátnych záruk prostredníctvom Fondu národného majetku SR z príjmov z privatizácie” vláda Slovenskej republiky súhlasila s riešením, aby prostriedky použité z prostriedkov FNM SR na realizáciu štátnych záruk prostredníctvom FNM SR v rokoch 2000 – 2002 boli považované za nenávratné. 
Detailný prehľad realizácie štátnych záruk zo štátneho rozpočtu za celé obdobie je uvedený  v tabuľke č. 3 v prílohe.

2.3. Príjmy z realizovaných štátnych záruk
	
Návratnosť realizovaných štátnych záruk do štátneho rozpočtu je značne problematická, keďže dlžníci nie sú schopní splácať svoje záväzky v zmysle zmluvných podmienok. V podstate ide o vynútenú sanáciu podnikateľských subjektov neschopných splácať svoje záväzky. Príjmy z návratných finančných výpomocí do štátneho rozpočtu, nadväzne na uzavreté splátkové kalendáre, predstavujú za obdobie od roku 1991 do 31. 12. 2002 sumu  3 582 974 818,51 Sk (tabuľka č. 4 v prílohe).
 
	V priebehu roka 2002 boli vrátené do štátneho rozpočtu finančné prostriedky vo výške 1 017,37 mil. Sk od nasledujúcich spoločností:

Šiesta realitná spoločnosť, s. r. o. 		        	     0,40 mil. Sk
Vodohospodárska výstavba, š. p.		         1 016,97 mil. Sk
Spolu					                    1 017,37 mil. Sk

	U spoločností, ktoré sú v konkurze alebo v likvidácii, napr. ZŤS Dubnica nad Váhom, a. s., ZTS TEES Martin, a. s., PT Žilina, a. s., Calex Zlaté Moravce, a. s., CEBO Holding Slovakia, a. s., CHIRANA-PREMA, a. s., Pozemné stavby, š. p., Banská Bystrica a iné, neboli ukončené konkurzy a nedošlo oddelenému uspokojeniu  a k speňaženiu konkurzného majetku úpadcov v prospech MF SR, z čoho vyplýva, že sa od nich nevrátili finančné prostriedky do štátneho rozpočtu.

V predchádzajúcich rokoch vzhľadom na dlhodobú finančnú neschopnosť Vodohospodárskej výstavby, š. p. nedochádzalo k  splácaniu realizovaných štátnych záruk. Systémovým riešením bolo prijatie uznesenia vlády SR č. 619/2001 zo dňa 3.júla 2001 k “Návrhu na riešenie usporiadania majetkových vzťahov na Vodnom diele Gabčíkovo”.  Nadväzne boli s účinnosťou od 1. novembra 2001 zmluvne upravené vzťahy medzi Vodohospodárskou výstavbou, š. p. a  Slovenskými elektrárňami, a. s. , čím bol zabezpečený transfer finančných prostriedkov vo výške 65 % z elektrickej energie, vyrobenej na všetkých vodných dielach prislúchajúcich k Vodnému dielu Gabčíkovo. To umožnilo splatiť v roku 2002 návratné finančné výpomoci v objeme 465,58 mil. Sk istiny a 551,39 mil. Sk úrokov. 

V zmysle § 9 ods. 3 zákona č. 586/2001 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2002 bola uzatvorená zmluva o návratnej finančnej výpomoci, ktorá predlžuje termín splatnosti návratných finančných výpomocí poskytnutých VVB, š. p. v rokoch 1997 až 2000 na dobu 15 rokov odo dňa ich poskytnutia. Podľa splátkového kalendára je možné predpokladať príjem štátneho rozpočtu z návratných finančných výpomocí  v objeme 600 - 700 mil. Sk ročne do roku 2015. Tieto príjmy sú reálne za predpokladu usporiadania majetkových vzťahov na Vodnom diele Gabčíkovo riešením podľa uznesenia vlády SR č.619/2001.

3. Správa realizovaných štátnych záruk v roku 2002

Ministerstvo financií SR pri správe realizovaných štátnych záruk postupovalo podľa Nariadenia vlády SR č.91/1996 Z. z. o štátnych zárukách a od 18. júna 2002 podľa schváleného zákona č.386/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách. V spolupráci s vecne príslušnými ministerstvami monitoruje finančnú situáciu subjektov, za ktoré boli realizované štátne záruky a v prípade vyhlásenia konkurzu prihlasuje pohľadávky z neuhradených splátok návratných finančných výpomocí v  konkurzných konaniach. 
V  zmysle Mandátnej zmluvy uzatvorenej dňa 22. novembra 1996 medzi Ministerstvom financií SR a Konsolidačnou bankou, š. p. ú. podľa §§ 566 - 576 Obchodného zákonníka banka spravovala ku dňu 31. 12. 2002 spolu 19 subjektov s realizovanými štátnymi zárukami. Dňom 1. februára 2002 prešli všetky práva, povinnosti a záväzky z existujúcich právnych vzťahov z  KBB, š. p. ú. na základe zmluvy o predaji na nadobúdateľa Slovenskú konsolidačnú, a. s., vrátane záväzkových vzťahov, vyplývajúcich z Mandátnej zmluvy.
Ak správca konkurznej podstaty poprel pohľadávku štátu, resp. jej časť, Ministerstvo financií SR na základe právneho návrhu vypracovaného v spolupráci s Konsolidačnou bankou, š. p. ú., Bratislava podávalo na príslušných súdoch incidenčné žaloby na určenie platnosti pohľadávky. Dôležitou súčasťou vymáhania pohľadávok štátu z realizovaných štátnych záruk bola účasť odborných pracovníkov ministerstva na schôdzach veriteľov.  V roku 2002 sa nevyskytol prípad prihlásenia pohľadávky u likvidátorov podnikov. Rozhodujúcou aktivitou okrem účasti na konkurzných konaniach bolo ukladanie a  vymáhanie penále za neoprávnené zadržiavanie prostriedkov štátneho rozpočtu v súlade s § 47 zákona č.303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov a podávanie návrhov na exekučné konanie. 
	
Slovenská konsolidačná, a. s. v zmysle platnej Mandátnej zmluvy naďalej zabezpečuje právne poradenstvo a niektoré služby v oblasti štátnych záruk. S ohľadom na zmenu postavenia Slovenskej konsolidačnej, a. s. sa obsah zmluvy a ďalšej spolupráce prehodnocuje.

	V súčasnosti je 19 podnikov s realizovanými štátnymi zárukami v konkurze a v likvidácii. Výška pohľadávok prihlásených v konkurze, ktoré si MF SR uplatňuje  je 11 990,57 mil. Sk. Za podniky v konkurze boli realizované štátne záruky zo štátneho rozpočtu vo výške 8 322,93 mil. Sk. Ďalšie pohľadávky štátu vyplývajúce z úrokov z omeškania sú vo výške 3 667,64 mil. Sk (tabuľka č.5 v prílohe).
Vzhľadom na nízku likviditu dlžníkov – úpadcov a malý záujem tretích osôb o  nadobudnutie ich majetku pri jeho speňažovaní v  rámci konkurzného konania je návratnosť pohľadávok minimálna. 

4. Činnosť Úverového a záručného výboru vlády SR v roku 2002

Úverový a záručný výbor vlády SR je poradným a koordinačným orgánom vlády SR pre otázky financovania rozvojových programov vlády, infraštruktúrnych projektov a programu verejných investícií prostredníctvom úverov so štátnymi zárukami a vládnych úverov s ohľadom na potrebu regulácie zadlženosti štátu a optimalizáciu podmienok preberania úverov. Svoju činnosť vykonáva v súlade s uznesením vlády SR č. 131/1999 zo dňa 10. februára 1999. Úlohou výboru je taktiež vydávanie stanovísk a odporúčaní na vymáhanie pohľadávok štátu a riešenie finančnej situácie dlžníkov v prípadoch, ak si títo neplnia záväzky z uzatvorených zmluvných vzťahov.

V roku 2002 Úverový a záručný výbor vlády SR zasadal 8-krát. Predložených bolo 10 návrhov, z ktorých boli dva odporučené na prepracovanie (Financovanie verejnej práce etapy koľajového systému hromadnej osobnej dopravy Bratislava – región a Návrh na vydanie dlhopisov SE, a. s., ktoré budú využité na splácanie úverov). Na zasadnutie vlády SR boli predložené prepracované materiály. Väčšinu návrhov na prevzatie štátnej záruky (celkom 5) v roku 2002 predložilo na zasadnutie výboru Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR pre spoločnosť Železnice Slovenskej republiky a Železničnú spoločnosť, a. s.,  Bratislava.

Poradný orgán Úverového a záručného výboru vlády SR prerokovával 11 projektov na prevzatie štátnej záruky, z ktorých odporučil výboru na prerokovanie 10 návrhov. Kladné stanovisko poradný orgán vyslovil k návrhom na prevzatie štátnej záruky za úvery pre Železnice SR a Železničnú spoločnosť, a. s., Bratislava, za úver na financovanie environmentálnych projektov zo zdrojov Európskej investičnej banky a k prevzatiu štátnej záruky za 30%-ný podiel úveru poskytnutému Slovenským lodeniciam Komárno, a. s., Bratislava. Poradný orgán 2-krát prerokovával predložený návrh spoločnosťou Geoterm Košice, a. s. na financovanie projektu – zníženie znečistenia ovzdušia v Košiciach prostredníctvom využitia geotermálnej energie, ktorý bol po pripomienkach odporučený na ďalšie prepracovanie.    

5.  Limit štátnych záruk v roku 2003 

	 K zásadnej zmene stanovovania limitu štátnych záruk došlo schválením zákona č. 386/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách z 18. júna 2002, ktorý v § 9 upravil okruh subjektov, za ktoré je možné prevziať štátne záruky, vymedzil účel použitia štátnych záruk a obmedzil prijímanie nových štátnych záruk len do celkovej sumy istín z úverov so štátnou zárukou splatných v príslušnom rozpočtovom roku. 
	V zmysle uvedeného paragrafu štátne záruky možno prevziať za úvery právnických osôb a za dlhopisy vydané právnickými osobami, určené najmä na financovanie ekonomicky návratných projektov zaradených do rozvojových  programov vyhlásených vládou Slovenskej republiky na podporu priemyslu, životného prostredia, dopravy, pôdohospodárstva, lesného hospodárstva, vodného hospodárstva a výstavby bytov. Štátne záruky  možno prevziať aj za úvery alebo dlhopisy určené na  splácanie záväzkov z úverov, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka, alebo na splácanie záväzkov z dlhopisov, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka, alebo na ich predčasné splatenie.
	Štátne záruky v príslušnom rozpočtovom roku možno prevziať len do celkovej  sumy istín z úverov splatných v príslušnom rozpočtovom roku, na ktoré bola   poskytnutá  štátna  záruka, a celkovej sumy menovitých hodnôt dlhopisov splatných v príslušnom rozpočtovom roku, na ktoré bola poskytnutá štátna záruka.
Programové vyhlásenie vlády SR deklarovalo zámer vlády SR obmedziť prijímanie nových štátnych záruk s cieľom postupného znižovania objemu rizík vyplývajúcich zo štátnych záruk tak, že “vláda bude využívať štátne záruky iba v nevyhnutných prípadoch na prefinancovanie splatných úverov so štátnymi zárukami, ak to umožní zákon o štátnej pomoci, a pri ktorých hrozí realizácia záruk z prostriedkov verejných financií. V nevyhnutnom rozsahu vláda umožní prevzatie štátnych záruk na financovanie projektov, ak sa tým súčasne zabezpečí využitie zahraničných grantov a zdrojov z predvstupových a štrukturálnych fondov Európskej únie. Vláda tiež zabezpečí, aby úvermi a dlhopismi so štátnymi zárukami neboli nahradzované priame výdavky štátneho rozpočtu.”

	Návrh na rozdelenie limitu pre rok 2003 uvažuje so štátnymi zárukami pre Slovenské elektrárne, a. s., Bratislava na riešenie finančného krytia uviaznutých nákladov, Železničnú spoločnosť, a. s., Bratislava a Železnice SR na refinancovanie neuhradených výkonov vo verejnom záujme z minulých období, Slovenskú záručnú a rozvojovú banku, a. s., Bratislava, na spolufinancovanie projektov ISPA v oblasti životného prostredia, Slovenský vodohospodársky podnik, š. p., Banská Štiavnica na schválený Projekt odstránenia následkov povodní. 
Podľa § 9 zákona o štátnom dlhu a štátnych zárukách je možné v roku 2003 prevziať štátne záruky maximálne v objeme 6,6 mld. Sk, čo je cca 23 % limitu na rok 2002.
	
6. Riziká štátnych záruk
 
Najvýraznejšie riziko realizácie štátnych záruk zo štátneho rozpočtu vyplýva z úverov Železníc SR, keďže v období rokov 1994 - 2002 štát preberal záruky za úvery, ktoré suplovali nielen priame transfery zo štátneho rozpočtu za výkony vo verejnom záujme a na investície, ale aj za úvery na refinancovanie narastajúcej dlhovej služby železníc z dôvodu dlhodobo stratového hospodárenia, ako je zrejmé aj z prehľadu čerpania limitu štátnych záruk v roku 2002 (na strane 2).
V dôsledku toho riziko realizácie štátnych záruk kvantifikujeme vo výške 100% objemu istín úverov so štátnymi zárukami, t. j. 37,3 mld. Sk do obdobia splatnosti úverov.  V súčasnosti sa pripravuje model reštrukturalizácie Železníc SR, v ktorom sa predpokladá prevzatie záväzkov vo výške dlhu štátu za neuhradené výkony vo verejnom záujme do štátneho dlhu. 
V Železničnej spoločnosti, a. s., Bratislava sa očakáva realizácia štátnych záruk ako náhrada za neuhradené  výkony vo verejnom záujme v plnom rozsahu. 
S ohľadom na vysoký objem poskytnutých úverov so štátnymi zárukami a ich rizikovosť bola vykonaná finančná kontrola v Železniciach SR a Železničnej spoločnosti, a. s. zameraná na použitie finančných prostriedkov úverov zabezpečených štátnou zárukou v rokoch 2000 až 2002. Výsledky kontroly sú uvedené v nasledujúcej časti správy.
Ďalším výrazne rizikovým subjektom sú Slovenské elektrárne, a. s., ktoré majú druhý najvyšší objem úverov so štátnymi zárukami, avšak s ohľadom na pripravovanú privatizáciu sú pre realizáciu záruk rizikové najmä záväzky splatné do termínu privatizácie. Aj keď privatizačný model predpokladá pokračujúcu platnosť záruk, po predaji strategickému investorovi možno predpokladať zásadné zlepšenie prístupu k úverom na refinancovanie ich dlhovej služby a zníženie rizika realizácie štátnych záruk. Z uvedeného dôvodu ocenenie rizika možno stanoviť vo výške 30 % objemu istín úverov so štátnymi zárukami, t. j. 10,9 mld. Sk do obdobia splatnosti úverov. Z existujúcich analýz SE, a. s. prezentovaných na pracovnej úrovni Ministerstvu financií SR, ako aj na základe posúdenia žiadosti, či je v súlade so zákonom č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov a na základe posúdenia zlučiteľnosti s Európskou dohodou o pridružení uzatvorenou medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Slovenskou republikou na strane druhej (oznámenie č. 158/1997 Z. z.) k možnému poskytnutiu štátnej pomoci, bude potrebné urýchlené vypracovanie materiálu “Program riešenia uviaznutých nákladov” na rokovanie vlády SR, ktorý bude obsahovať návrh riešenia kritickej situácie vo financovaní SE, a. s. s cieľom odstránenia rizika defaultu s následným krížovým neplnením a dosahmi na ostatné úverové vzťahy  so štátnymi zárukami. 
Ocenenie rizík štátnych záruk podľa subjektov je prehľadne uvedené v nasledujúcej tabuľke :
											v mil. Sk

Por.  
číslo	
Subjekt	Nesplatená časť štátnych záruk k 31.12.2002	
z toho istina k 31.12.2002	
Riziko v
% z istiny	
Objem rizika	
1.	ŽSR	55 685,9	37 315,9	 100,0	37 315,9	
2.	Slovenské elektrárne, a. s.	49 975,4	36 460,7	30,0	10 938,2	
3.	Vodohospodárska výstavba, š.p. 	10 329,3	8 007,2			
4.	Železničná spoločnosť, a. s.	8 939,8	6 877,5	100,0	6 877,5	
5.	Metro Bratislava, a. s.	3 704,6	2 212,0			
6.	Slovenské telekomunikácie, a.s.	2 474,8	2 096,8			
7.	PPC, a. s.	2 184,2	1 870,6			
8.	Pozagas, a. s., Malacky	1 345,9	1 125,7			
9.	SVP, š. p., Banská  Štiavnica	1 155,3	942,2			
10.	SPP, a. s., Bratislava	999,8	856,8			
11.	SZRB, a. s., Bratislava	972,8	838,9			
12.	DMD FIN, a. s.	62,0	62,0			
	SPOLU	137 829,8	98 666,3		55 131,6	
	Riziko za spoločnosti uvedené pod por. číslami 3.,5. až 12.	23 228,7	18 012,2  	10,0	1 801,2	
	SPOLU				56 932,8	

Riziko realizácie štátnych záruk u ostávajúcich subjektov, s celkovým objemom garantovaných istín úverov 18,0 mld. Sk, bolo ocenené sumárne vo výške 1,8 mld. Sk, t. j. 10,0 %. Spolu je možné ako potenciálny dlh štátu hodnotiť štátne záruky v objeme 56,9 mld. Sk, t. j. 57,7 % aktuálnych štátnych záruk. Uvedené riziko realizácie štátnych záruk predpokladá, že splátka úveru so štátnou zárukou VVB, š.p. v roku 2006 v sume istiny 200 mil. USD bude refinancovaná novým úverom a že budú doriešené majetkové vzťahy na Vodnom diele Gabčíkovo podľa uznesenia vlády č.619/2001. 
V schválenom štátnom rozpočte SR na rok 2003 nebola v kapitole VPS  vyčlenená rezerva na štátne záruky. V roku 2003 sú splatné štátne záruky v objeme 13,9 mld. Sk. Ocenenie rizík realizácie štátnych záruk vychádzalo z  termínov splatnosti úverov so štátnymi zárukami, pričom splátky s najväčším objemom sú v druhom a štvrtom štvrťroku 2003, keď sú splatné záväzky Slovenských elektrární, a. s., Bratislava a Železníc Slovenskej republiky.

Pre najrizikovejšie subjekty ako sú Slovenské elektrárne, a. s.  a  Železnice SR dochádza k problémom pri opätovnom schvaľovaní štátnej pomoci formou prevzatia štátnych záruk Úradom pre štátnu pomoc, keďže v zmysle § 12 zákona č.231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov sa štátna pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu podnikateľov v ťažkostiach môže poskytnúť len raz.

7. Informácia o výsledku následnej finančnej kontroly v Železniciach SR

	Podľa poverenia na kontrolu ministra financií SR č. 4959/2002-KM zo dňa 2. decembra 2002 a na základe zamerania a plánu kontrolnej a dozornej činnosti MF SR na II. polrok 2002 vykonali zamestnanci odboru finančnej kontroly v Železniciach SR následnú finančnú kontrolu zameranú na plnenie podmienok úverových zmlúv zabezpečených štátnou zárukou v rokoch 2000, 2001 a 2002 a overili tiež  správnosť a oprávnenosť čerpania a použitia finančných prostriedkov z týchto úverov.
	V  kontrolovanom období (rok 2000 až 2002) vláda SR schválila štátne záruky              za úvery poskytnuté Železniciam SR a to:
v roku 2000 bankami:	l. DePfa  a Citibank Slovakia, a. s. v sume 45 mil. EUR
                                    	2. J.P. Morgan  I. časť v sume 155 mil. EUR
                                   	3. J.P. Morgan  II. časť  v sume 45 mil. EUR
4. EIB Luxemburg II. tranža  v sume 20 mil. EUR
                                      	5. EIB Luxemburg III. tranža  v sume 60 mil. EUR, 
v roku 2001 bankami:  	1. VÚB, a. s.  v sume 5,5  mld. Sk
                                       	2. Poľnobankou, a. s. v sume 2 mld. Sk
                                       	3. Tatra bankou, a. s. v sume 3 mld. Sk.

v roku 2002 bankami: 	1. Tatra bankou a.s. a Slovenskou sporiteľňou, a. s. 
                                                 v sume 1,5 mld. Sk
                                       	2. J. P. Morgan  v sume 160 mil. EUR
                                       3. Ľudovou bankou, a. s. v sume 2 mld. Sk.    
	
	Kontrolná skupina po preverení predložených dokladov o použití úverových prostriedkov, účtovných dokladov, ktorými boli zaúčtované výdavky financované z týchto prostriedkov a kontrole bankových výpisov jednotlivých účtov ŽSR, z ktorých boli tieto výdavky čerpané, zistila nasledovné:
1. V roku 2000 ŽSR z finančných prostriedkov úveru poskytnutého bankou J. P. Morgan  vo výške 200 mil. EUR určených na splácanie úrokov a istín voči bankám použili sumu vo výške  3 174 028,57 EUR  na iné účely (napr. na úhradu záväzkov za dodanú elektrickú energiu) ako boli schválené  uznesením  vlády SR č. 284/2000  (v prepočte na Sk kurzom ku dňu poskytnutia úveru dňa 31. 5. 2000, t. j. 42,96 x 3 174 028,57  = 136 356 267, 37 Sk ). 
2. V roku 2001 z finančných prostriedkov úveru poskytnutého VÚB, a. s., Tatra bankou, a. s. a Poľnobankou vo výške 10,5 mld. Sk ŽSR použili  na iné účely (napr. na úhradu elektrickej energie, na povinné odvody do SZP, úhrady dodávateľom za práce na stavbe polyfunkčného objektu na Šancovej ul. a Žabotovej, za rekonštrukciu a modernizáciu ŽsNP v Bratislave, Zvolene a v Košiciach atď.) ako boli schválené uznesením vlády SR  č. 468/2001 sumu vo výške 880 780 072,30 Sk.   
3. Kontrolou zmlúv o podmienkach ručenia uzatvorených medzi MDPT SR a ŽSR a použitím úverových prostriedkov kontrolná skupina zistila, že ŽSR v štyroch prípadoch porušili čl. 2 bod 1. týchto zmlúv, kde je ustanovené, že prostriedky získané z úverov je možné použiť len na vládou schválené záväzky v súlade s dohodnutými podmienkami. ŽSR tým, že použili finančné prostriedky úverov na iné účely ako boli schválené jednotlivými uzneseniami vlády SR, sú povinné v zmysle článku 2 bodu 11 vyššie citovaných zmlúv zaplatiť v prospech príjmového účtu štátneho rozpočtu   zmluvnú  pokutu  vo  výške 4 mil.  Sk za porušenie podmienok týchto zmlúv. 

            Kontrolná skupina za obdobie rokov 2000 až 2002 dokladovo prekontrolovala použitie finančných prostriedkov z poskytnutých úverov so štátnou zárukou v celkovom objeme cca 34 mld. Sk. Nedostatky boli zistené v roku 2000 a v roku 2001. V roku 2002 neboli zistené nedostatky.  
Ďalej kontrolná skupina zistila, že na základe rozhodnutia Správnej rady ŽSR bola časť úveru so štátnou zárukou poskytnutého EIB v roku 2000 vo výške 45 mil. EUR a úver poskytnutý v roku 2001 Poľnobankou, a. s. vo výške 2 mld. Sk boli presunuté  na novovytvorenú Železničnú spoločnosť, a. s.. Vznik ŽS, a. s. bol spojený s nadobudnutím významnej časti majetku ŽSR a s postúpením niektorých záväzkov na ŽS, a. s., ako aj  so zmenou činností ŽSR, čím došlo k nesúladu niektorých úverových podmienok dohodnutých v niektorých úverových zmluvách medzi ŽSR a financujúcimi inštitúciám oproti vzniknutému stavu.
ŽSR požiadali financujúce inštitúcie o vydanie písomných súhlasov na zachovanie existujúcich úverových liniek a presunu práv a povinností na novozaloženú ŽS, a. s.. Financujúce inštitúcie poskytli predbežné súhlasy na postúpenie predmetných záväzkov v zmysle transformačného procesu. Konečné súhlasy sú podmienené formálno-právnym uzavretím príslušnej dokumentácie a udelením potrebných súhlasov okrem iného i súhlasom ručiteľa (MF SR) s trvaním doterajšieho zabezpečenia záväzku. Kontrolnej skupine boli predložené materiály “Návrh na schválenie usporiadania vzťahov dotýkajúcich sa štátnej záruky za úvery, spracované ŽSR, ktoré navrhujú riešiť vzniknutú situáciu a majú byť predložené na rokovanie vlády SR.  
	Na základe výsledkov kontroly bola kontrolnou skupinou vypracovaná Správa o výsledku následnej finančnej kontroly s obsahom, ktorej boli dňa 8. 4. 2003 oboznámení vedúci zamestnanci ŽSR. 
	V zmysle § 13 ods. 2 písm. g) zákona č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov bola dňa 8. 4. 2003 predmetná správa prerokovaná. V zápisnici o prerokovaní bolo ŽSR uložené prijať opatrenia na nápravu nedostatkov zistených následnou finančnou kontrolou a v lehote do 30. 6. 2003 predložiť písomnú správu o ich splnení a určiť zamestnancov zodpovedných za nedostatky a uplatiť voči ním opatrenia v zmysle osobitných predpisov.
	V zmysle § 13 ods. 2 písm. k) cit. zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite oznámi kontrolná skupina výsledky predmetnej následnej finančnej kontroly orgánom činným v trestnom konaní a tiež príslušným bankám.
Záver
	
Potvrdzuje sa skutočnosť, že situácia v preberaní štátnych záruk v zmysle platných predpisov aj v roku 2002 umožňovala nahradzovanie priamych výdavkov štátu úvermi so štátnou zárukou, čo viedlo k odkladaniu finančných problémov štátu a dlžníkov do ďalších období a k narastaniu finančných nákladov dlžníkov. V roku 2001 a 2002 bolo preberanie štátnych záruk orientované na odvrátenie najväčších rizík cross defaultov v Slovenských elektrárňach, a. s.  a  v  Železniciach SR.
	Príjmy z realizovaných štátnych záruk pre insolventnosť dlžníkov, prebiehajúce a hroziace konkurzy a likvidácie, sa naďalej dajú očakávať len v minimálnej výške.  Opatrenia na zvýšenie návratnosti pohľadávok štátu musia byť smerované na finančnú konsolidáciu a stabilizáciu hospodárenia rozhodujúcich dlžníkov, v ktorých štát vykonáva vlastnícke práva.
	V štátnych podnikoch a spoločnostiach, v  ktorých má štát účasť alebo rozhodujúci vlastnícky podiel na majetku a  ktoré majú úvery so štátnymi zárukami, bude potrebné zabezpečiť pravidelné kontroly hospodárneho vynakladania finančných prostriedkov.
Výrazným krokom ovplyvňujúcim správu štátnych záruk pre ďalšie obdobie bola príprava a  schválenie zákona č.386/2002 Z. z. o štátnom dlhu a  štátnych zárukách, ktorý je plne kompatibilný s právom Európskej únie.
	V nadväznosti na prístupový proces k EÚ už nastala zásadná zmena v prístupe k preberaniu štátnych záruk, ich rozsah bol minimalizovaný a preberanie štátnych záruk sa orientuje len na rozvojové programy a projekty umožňujúce zapojenie predvstupových fondov a zdrojov EÚ, keďže v zmysle metodiky ESA 95 u verejných podnikov (ŽSR, ŽS, a. s., SE, a. s.) sa realizáciou štátnej záruky celá nesplatená istina garantovaných záväzkov započítava do vládneho dlhu. 
	Naďalej bude potrebné zo strany vecne príslušných ministerstiev venovať pozornosť problematike finančnej konsolidácie dlžníkov a zabezpečovaniu plnenia ich záväzkov. V tejto súvislosti je nevyhnutné urýchlene pripraviť projekt splácania záväzkov bez použitia štátnych záruk v  Slovenských elektrárňach, a. s., Bratislava a projekt finančnej reštrukturalizácie Železníc SR a  Železničnej spoločnosti, a. s., Bratislava, s presným vymedzením podielu štátu na ich financovaní a spôsobu ich oddlženia.
	Možno konštatovať, že došlo k zásadnému obratu vo využívaní štátnych záruk ako nástroja štátnej pomoci a  k zamedzeniu vytvárania neprimeraných rizík vo finančnom hospodárení štátu. Trvalou úlohou bude zosúlaďovanie postupov pri preberaní a správe štátnych záruk s európskou legislatívou a  dobudovávanie inštitucionálneho a právneho rámca, najmä v oblasti mechanizmov využívania štátnej pomoci.
	Predkladanie správ na rokovanie vlády dvakrát ročne a zároveň jej prerokovanie v Úverovom a  záručnom výbore vlády SR zaťažuje agendu prerokovávaných materiálov vládou SR, a preto navrhujeme zrušenie úlohy B.1. uznesenia vlády Slovenskej republiky č.134/2001, keďže informácie obsiahnuté v predkladaných správach sú súčasťou materiálu “Štátny záverečný účet Slovenskej republiky za príslušný rok”, ktorý je Ministerstvom financií SR predkladaný vláde.