Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania
Návrh - Vecný zámer zákona o ochrane práv spotrebiteľa na finančnom trhu
___________________________________________________________________________

Spôsob pripomienkového konania:	bežný postup

Zoznam oslovených subjektov:

Návrh - Vecný zámer zákona o ochrane práv spotrebiteľa na finančnom trhu bol predložený na pripomienkové konanie povinne pripomienkujúcim subjektom a vecne príslušným inštitúciám:

K materiálu nemali pripomienky: 
Podpredsedovia vlády Slovenskej republiky
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky
Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky
Fond Národného majetku Slovenskej republiky
Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky
Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky
Štatistický úrad SR
Ústavný súd Slovenskej republiky
Úrad pre reguláciu sieťových odvetví

K materiálu sa nevyjadrili: 
Úrad vlády Slovenskej republiky – Odbor vládnej agendy
Úrad vlády Slovenskej republiky – Inštitút pre aproximáciu práva
Slovenská informačná služba
Národný bezpečnostný úrad
Úrad na ochranu osobných údajov
Národný bezpečnostný úrad
Burza cenných papierov
Centrálny depozitár cenných papierov SR
Odborový zväz pracovníkov peňažníctva a poisťovníctva
Asociácia doplnkových dôchodkových spoločností
Republiková únia zamestnávateľov
Najvyšší súd Slovenskej republiky
Slovenská asociácia sprostredkovateľov v poisťovníctve
Slovenská asociácia správcovských spoločností
Asociácia dôchodkových správcovských spoločností
Asociácia finančných sprostredkovateľov a finančných poradcov
Asociácia leasingových spoločností SR
Asociácia splátkového predaja SR
Slovenská kancelária poisťovateľov
Republiková únia zamestnávateľov
Podnikateľská aliancia Slovenska
Asociácia spotrebiteľov Slovenska
Fórum spotrebiteľov
Združenie na ochranu spotrebiteľov
Spotrebiteľská informačná agentúra
Združenie slovenských spotrebiteľov
Európske centrum spotrebiteľov
Združenie ochrany práv občanov

Zásadné pripomienky mali:
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 
Asociácia obchodníkov s cennými papiermi
Garančný fond investícií
Slovenská banková asociácia
Slovenská asociácia poisťovní
Fond ochrany vkladov

Pripomienky technického charakteru boli akceptované.

Pripomienkové miesto	Pripomienky	Typ	Vyhod-notenie	Spôsob vyhodnotenia	
1.	Podpredsedovia vlády Slovenskej republiky	Bez pripomienok				
2.	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky	Bez pripomienok.				
3.	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	1.	Mimoriadne vítame návrh na zriadenie finančného ombudsmana. Podporujeme aj jeho právomoc vydávať rozhodnutia ako orgánu verejnej moci Ako problematickú však vidíme právnu úpravu, podľa ktorej by o občiansko-právnych vzťahoch medzi súkromnými osobami rozhodoval správny orgán        v osobitnom správnom konaní. Aj pripravovaný správny súdny poriadok už nepočíta s opravnými prostriedkami na súd, ale uvažuje sa len o žalobe proti právoplatnému rozhodnutiu správneho orgánu. Správoplatniť však vec súkromno-právnej povahy správnym orgánom a nie súdom, je pre nás neprijateľné. 

2.	Podporujeme verejno-právny zásah ombudsmana proti nekalým praktikám dodávateľov v spotrebiteľských vzťahoch. Zastávame názor, že hlavnou činnosťou ombudsmana by malo byť preverovanie neprimeraných podmienok v spotrebiteľských zmluvách najmä na základe podnetov združení na ochranu spotrebiteľov.

3.	Zároveň upozorňujeme, že v súčasnosti je zriadený Stály rozhodcovský súd Slovenskej bankovej asociácie, ktorý obligatórne rieši spory z platobného styku a aj väčšinu sporov vzniknutých zo zmlúv o úvere, ktoré poskytujú banky. 

4.	Nad rámec návrhu ministerstvo spravodlivosti SR navrhuje zaviesť systém licencií pre nebankové subjekty, čo by malo v konečnom dôsledku výrazne preventívny charakter minimálne proti nekalým obchodným praktikám, ktoré sa často vyskytujú práve v zmluvných návrhoch ponúkaných viacerými nebankovými subjektmi.
Navrhujeme, aby v prípadoch, keď by napr. opakovane nebankové subjekty porušovali svoje povinnosti (napr. nenahlásili by v stanovenej lehote výšku RPMN, bolo by právoplatne rozhodnuté o trestnom čine úžery, zmluvy by obsahovali neprijateľné zmluvné podmienky napriek rozhodnutiu súdu, alebo rozhodnutiu ombudsmana opakovane, atď.), mohol by finančný ombudsman podniknúť kroky smerujúce k zrušeniu licencie.

5.	Stotožňujeme sa s myšlienkou nestrannosti finančného ombudsmana, ale        v tom prípade nie je možné, aby vrcholným kontrolným, riadiacim, strategickým a koordinačným orgánom bola Rada pre ochranu spotrebiteľa na finančnom trhu - vzhľadom na to, že táto má byť podľa návrhu kreovaná           z vysokopostavených osôb zúčastnených strán (príkladmo uvedení štátny tajomník Ministerstva financií SR, štátny tajomník Ministerstva školstva SR      a ďalší), keďže ide o politické funkcie.

Finančný ombudsman sa v návrhu uvádza ako možný nástroj slúžiaci na ochranu spotrebiteľa. Po preštudovaní celkového postavenia a možnosti kreovania tohto orgánu je potrebné prehodnotiť uvedený návrh, vzhľadom na to, že nie všetky ustanovenia návrhu odzrkadľujú všeobecné princípy fungovania, ktoré obsahuje Odporúčanie Komisie 98/257/ES.
V návrhu predstavený model finančného ombudsmana kopíruje črty Írskej obdoby tohto inštitútu. Treba si však uvedomiť, že nie všetko sa dá vzhľadom na odlišný právny systém bez ďalšieho prevziať. Je potrebné nájsť taký model, ktorý bude vychádzať z podmienok nášho právneho poriadku.      
Vecný zámer podporujeme a sme pripravení všestranne participovať na legislatívnej tvorbe s cieľom dosiahnuť právnu úpravu čo najvýhodnejšiu pre spotrebiteľa.	Z

Z

Z

Z

Z	A

A

A

A

A

	Dňa 23.4.2008 sa uskutočnilo rozporové konanie k zásadným pripomienkam s nasledovnými závermi: 

Záver z rozporového konania k zásadnej pripomienke č. 1.
Zástupcovia oboch inštitúcií dohodli na nasledovných princípoch, ktoré budú premietnuté do návrhu predmetného materiálu, ktorý bude predložený na rokovanie vlády SR:
1.	Konanie pred ombudsmanom bude jednostupňové a právoplatné rozhodnutie ombudsmana bude preskúmateľné súdom.
2.	Na ombudsmana sa umožní obrátiť aj občianskym združeniam, slúžiacim na ochranu spotrebiteľov, ktoré budú mať možnosť predkladať tomuto inštitútu podania o neprimeraných podmienkach v spotrebiteľských zmluvách.
3.	Zváži sa, aby sa na ombudsmana vzťahovali aj moderačné pravidlá.

Záver z rozporového konania k zásadnej pripomienke č. 2.
Pripomienka bola akceptovaná (viď.  2. bod zo záveru z rozporového konania k zásadnej pripomienke č. 1.).

Záver z rozporového konania k zásadnej pripomienke č. 3.
Zástupcovia oboch inštitúcií sa dohodli na takom princípe, ktorý bude premietnutý do návrhu predmetného zákona, že spotrebiteľ, ktorý po nadobudnutí jeho účinnosti uzavrie s veriteľom rozhodcovskú doložku, bude mať právo po prehodnotení svojho rozhodnutia obrátiť sa vo veci na ombudsmana.

Záver z rozporového konania k zásadnej pripomienke č. 4.
Zástupcovia MF SR deklarovali, že zrealizovanie nastolenej problematiky sa zváži pri transpozícií smernice o spotrebiteľských úveroch do zákona o spotrebiteľských úveroch.
Deklaráciu zástupcovia MS SR akceptovali.

	

Záver z rozporového konania k zásadnej pripomienke č. 5.
Zástupcovia MF SR oboznámili  s novým pomerným návrhom na kreovanie Rady pre ochranu spotrebiteľa tak, že jednu tretinu by tvorili zástupcovia štátu, druhú tretinu zástupcovia trhu a tretiu tretinu zástupcovia.  spotrebiteľských organizácií združení. V tomto zmysle bude návrh vecného zámeru upravený.
Zástupcovia MS SR uvedenú skutočnosť akceptovali.

4.	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky	1. V celom materiáli odporúčame skratky (napríklad SR, EÚ, NBS) rozpísať celými slovami.

2. V celom materiáli je potrebné názvy jednotlivých právnych predpisov písať podľa legislatívnych pravidiel.

3. V celom materiáli odporúčame slovo „uzavretie“ zmluvy nahradiť  slovom „uzatvorenie“.	O

O

O	A

A

A	Úpravou dotknutého textu.

Úpravou názvov právnych predpisov v súlade s publikovaným názvom v Zbierke zákonov SR.

Úpravou  dotknutého textu.
	
5.	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky	Bez pripomienok.				
6.	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky	Bez pripomienok.

				
7.	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	1. V časti 4. 2 odporúčame odsek 3 a 4 preformulovať. Z navrhovaného textu nie je totiž zrejmé, či spôsob zabezpečenia práv, respektíve pravidlá činnosti finančnej inštitúcie sú obsiahnuté v iných zákonoch alebo pôjde o ich originálnu úpravu. V žiadnom prípade nesúhlasíme, aby boli ustanovované podzákonnou normou (vykonávacím predpisom).
	
2. V časti 4. 2 ods. 5 navodzuje, že v súčasnosti existuje zákonná úprava neetického konania, nekalých obchodných praktík, agresívnej praktiky, či klamania spotrebiteľa pri poskytovaní finančných služieb. Podľa navrhovanej dikcie by došlo k nepriamej novelizácii spomínaných predpisov. Vecný zámer by mal jednoznačne predznačiť, či pôjde o novelizácie existujúcich predpisov alebo o originálnu úpravu spomínaných praktík.
	
3. K časti 4. 3. 1 a 4. 3. 2 odporúčame uviesť akú právnu formu bude mať Úrad finančného ombudsmana a Akadémia finančného vzdelávania. Uvedené body majú konštatačný charakter a nedávajú jednoznačnú odpoveď ani na spôsob ich zriadenia.
	
4. K časti 4. 4. 2 ods. 4 nesúhlasíme, aby novozriadený dozorný orgán zodpovedal za tvorbu legislatívy na uvedenom úseku. Táto časť textu je podľa nášho názoru v rozpore s kompetenciami ústredných orgánov štátnej správy na danom úseku.

	Zásadne nesúhlasíme s konštatačnými textami typu „Zákon by mal ustanoviť“. Vecný zámer je vecným zámerom preto, aby presne definoval ciele navrhovanej úpravy prostriedky a formy, ktorými sa majú ciele dosiahnuť a mal by byť vodítkom pre formulovanie pravidiel v paragrafovanom znení. V tomto smere vecný zámer vo viacerých ustanoveniach tieto požiadavky nespĺňa.
	
5. Upozorňujeme na rozpor medzi časťou 4. 4. 4, kde sa konštatuje použitie prostriedkov štátneho rozpočtu a doložkou finančných dopadov, kde sa konštatuje, že s prijatím zákona sa nepredpokladajú dopady na rozpočet verejnej správy.
Návrh zámeru odporúčame upraviť v zmysle uvedených pripomienok.	Z

O

O

O

Z

O	A

A

N

A

A

N

	Úpravou textu v časti 4.2.

Úpravou dotknutého textu.

Materiál už v časti 4.4.1. ustanovuje, že inštitúcie systému budú samostatnými právnickými osobami zapisujúcimi sa do obchodného registra.

Vypustením dotknutého textu.

Úpravou dotknutého textu.

Podľa názoru predkladateľa nejde o rozpor, pretože v doložke vplyvov je uvedené, že sa nepredpokladajú zvýšené dopady na rozpočet verejnej správy, t.j. určité dopady v súlade s časťou 3.2. materiálu sú v doložke obsiahnuté, pôjde o náklady počiatočné z verejných zdrojov súvisiace so vznikom inšitúcií.	
8.	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky	1. V „Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie“ k predkladanému materiálu sa uvádza „Tento návrh vecného zámeru zákona o ochrane práv spotrebiteľa na finančnom trhu nepredpokladá zvýšené dopady na rozpočet verejnej správy“ takéto tvrdenie je čiastočne zavádzajúce, lebo materiál vo svojej hlavnej časti priamo hovorí o predpoklade dotovania činností z verejných financií, aspoň pre začiatok, pričom časový horizont ani základná kalkulácia nie je stanovená. 
 Nakoľko sa však podobná činnosť doteraz nerealizovala, malo by ísť      o využitie rezerv alebo sa uvažuje s predpokladom zníženia výdavkov na niektorú činnosť v ďalších obdobiach (napríklad zúženie rozsah pôsobnosti a následne činností NBS po prechode na Euro), takéto údaje však spracovatelia v materiáli neuvádzajú. 

2.Predkladaný materiál jasne nedefinuje rozsah finančných inštitúcií. Je možné predpokladať, že najväčšie riziko pre občana predstavujú inštitúcie, ktoré nie sú pod kontrolou finančného dohľadu, ale napriek tomu poskytujú služby, ktoré sú podobné finančným službám. Pre takéto subjekty, by som odporučil v zákone stanoviť povinnosť, uverejniť pri poskytovaní služieb zodpovedajúcich svojou podstatou finančným službám, upozornenie pre potenciálnych zákazníkov, že služby takejto inštitúcie nespadajú pod žiaden finančný dohľad.

3. Spracovatelia v niektorých častiach textu uvádzajú požiadavky, ktoré má splniť finančný trh ako špecifikum pre túto oblasť podnikania. Ide však o principiálne požiadavky, ktoré by mali byť zakotvené v zákone o ochrane spotrebiteľa platné pre celú oblasť podnikania, nielen na finančnom trhu. Týmto upozorňujem na formulácie v prvej časti bodu 4.2: „Práva spotrebiteľa na finančnom trhu“, písmeno a) až e).

4. V materiáli, aj keď je koncepčného charakteru, nie je jasný štatút Finančnej akadémie, ktorú je možné považovať za určitý variant Ekonomickej univerzity so štatútom štátneho certifikačného orgánu a metodickej zložky MŠ SR. No možno jednoznačne predpokladať, že takáto organizácia bude môcť dlhodobo fungovať bez štátnej podpory.

5. V materiáli sú použité nespisovné výrazy, ktoré patria skôr do hovorovej reči ako do vládneho materiálu ako napríklad uvádzam pojem „férovej hospodárskej súťaže“ alebo výraz „silný princíp  transparentného fungovania systému“.	O

O

O

O

	N

N

N

A	Podľa názoru predkladateľa nejde o zavadzajúce tvrdenie, pretože v doložke vplyvov je uvedené, že sa nepredpokladajú zvýšené dopady na rozpočet verejnej správy, t.j. určité dopady v súlade s časťou 3.2. materiálu sú v doložke obsiahnuté, pôjde o náklady počiatočné z verejných zdrojov súvisiace so vznikom inštitúcií.

V časti 4.3.1. v prvom odstavci sú jasne uvedené inštitúcie, ktoré budú zaradené do kategórie poskytovateľov finančných služieb, vrátane nebankových subjektov, poskytujúcich spotrebiteľské úvery.
Pokiaľ ide o uvedené odporúčanie, predkladateľ ho zohľadní pri tvorbe samotného návrhu zákona.

Ochrana spotrebiteľa pri poskytovaní finančných služieb má viacero špecifík, ktoré nemožno aplikovať na zvyšnú oblasť podnikania, ktorú má v kompetencii MH SR (zákon č. 250/2007 Z.z. o ochrane spotrebiteľa...) 
V tomto prípade ide o vecný zámer zákona o ochrane práv spotrebiteľa „len“ na  finančnom trhu, na ktorú je MF SR kompetentné v súlade so zákonom č. 575/2001 Z.z. o organizácií činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy, na základe ktorého MF SR zabezpečuje ochranu spotrebiteľa pri poskytovaní finančných služieb. 

Úpravou dotknutého textu.	
9.	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky	Bez pripomienok				
10.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky	1.	Zásadne nesúhlasím, aby navrhovaný zákon riešil zriadenie garančného fondu pre starobné dôchodkové sporenie tak, ako to je uvedené v predkladanom návrhu materiálu. Táto úprava by sa mala riešiť novelou zákona č. 43/2004 Z.z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, keďže bezprostredne súvisí s problematikou úpravy vzťahov v povinnom dôchodkovom systéme.

2.	Zásadne nesúhlasím s financovaním systému ochrany spotrebiteľa v prípade garančného fondu pre starobné dôchodkové sporenie z príspevkov alebo poplatkov hradených sporiteľmi nad rámec existujúceho stavu.

3.	Podľa môjho názoru je potrebné zvážiť, či v návrhu vecného zámeru zákona uvedený predmet činnosti novej inštitúcie by nemohli zabezpečiť už existujúce inštitúcie
(napr.: NBS, verejný ochranca práv) a či je potrebné zavádzať nový druh konania 
(konanie pred ombudsmanom) a nevyužiť radšej súčasné inštitúty ( napr. rozhodcovské  konania ).

K bodu 4.4.1 - Odporúčam zvoliť 1. alternatívu organizačného usporiadania systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu.

K bodu 4.4.5 - Navrhujem, aby kontrolu hospodárenia s financiami systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu vykonával Najvyšší kontrolný úrad.	Z

Z

Z

O

O

	A

A

N

A

A

	Úpravou dotknutého textu.

Vypustením možnosti financovaním systému ochrany spotrebiteľa v prípade garančného fondu pre starobné dôchodkové sporenie z príspevkov alebo poplatkov hradených sporiteľmi nad rámec existujúceho stavu.

MPSVR SR od uvedenej zásadnej pripomienky na rozporovom konaní dňa 21.4.2008 upustilo. Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa a Koncepciou ochrany spotrebiteľa v oblasti finančných služieb, zabezpečenia finančného vzdelávania a regulácie sprostredkovateľskej činnosti a poradenskej činnosti na finančnom trhu, ktorú schválila vláda SR dňa 1.8.2007 uznesením č. 624.

Predkladateľ odporúčanie zobral na vedomie.

Úpravou dotknutého textu.	
11.	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky	1. Vzhľadom       na      zložitosť zavádzaného systému, ktorý sa týka širokej spotrebiteľskej verejnosti odporúčame rozpracovať v legislatívnom procese obidve alternatívy inštitucionálneho zabezpečenia. Alternatíva I sa z hľadiska systému ochrany spotrebiteľa a adekvátneho zapojenia finančných inštitúcií javí ako dôveryhodnejšia v systéme finančného trhu.

2. Súčasne    podotýkame,     že legislatívne pravidlá vlády SR upravujú iba legislatívny zámer, termín „ vecný zámer“ v nich nie je definovaný.	O

O	ČA

N	Vzhľadom na to, že väčšina pripomienkujúcich subjektov sa priklonila k alternatíve č. 1, predkladateľ vypustil možnosť 2. alternatívy.

Vzhľadom na to, že predkladateľovi z uznesenia č. 624/2007 z 1. augusta 2007 ku koncepcii ochrany spotrebiteľa v oblasti finančných služieb, zabezpečenia finančného vzdelávania a regulácie sprostredkovateľskej činnosti a poradenskej činnosti na finančnom trhu nevyplývala povinnosť predložiť uvedený materiál formou legislatívneho zámeru, bola zvolená forma vecného zámeru.	
12.	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky	Bez pripomienok				
13.	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky	Bez pripomienok				
14.	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky	V nadväznosti na zmeny a doplnenia Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky schválené uznesením vlády Slovenskej republiky z 26. marca 2008 č.188 odporúčame v doložke zlučiteľnosti v bode 4 vypustiť prvé dva body a ostatné body označiť ako písmená a) až c).	O	A	Vypustením predmetných bodov.	
15.	Úrad vlády Slovenskej republiky – Odbor vládnej agendy	Nevyjadrili sa				
16.	Úrad vlády Slovenskej republiky – Inštitút pre aproximáciu práva	Nevyjadrili sa				
17.	Slovenská informačná služba	Nevyjadrili sa				
18.	Národný bezpečnostný úrad	Nevyjadrili sa				
19.	Úrad na ochranu osobných údajov	Nevyjadrili sa				
20.	Národná banka Slovenska	A. Všeobecné pripomienky 

1. K časti 3.2 - Financovanie systému ochrany spotrebiteľa - Predložený návrh vecného zámeru predpokladá, že jedným zo zdrojov financovania inštitúcii patriacich do systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu by mohli byť príspevky samotných spotrebiteľov definované ako príplatok k poplatku za finančnú službu, pričom odvod príspevkov by realizovali samotné finančné inštitúcie.
Upozorňujeme, že takáto alternatíva financovania si vyžaduje podrobnú analýzu možných dopadov na cenu a dostupnosť finančných služieb a štúdiu realizovateľnosti financovania inštitúcii ochrany spotrebiteľa týmto spôsobom. 

2. K časti 3.3 - Materiálovo-technické zabezpečenie vzniku systému ochrany spotrebiteľa  - V prvom odseku časti 3.3 materiálu sa uvádza, že na vzniku systému ochrany spotrebiteľa by sa mali spolupodieľať orgány štátnej správy, Národná banka Slovenska a finančné inštitúcie, pričom zákon by mal určiť ministerstvám a NBS zodpovednosť za materiálno-technické a priestorové zabezpečenie systému ochrany spotrebiteľa.
Na základe uvedeného navrhujeme, aby súčasne s legislatívnym návrhom zákona o ochrane práv spotrebiteľa na finančnom trhu predložilo Ministerstvo financií SR na rokovanie vlády SR tiež návrh materiálno-technického a priestorového zabezpečenia systému ochrany spotrebiteľa, v ktorom budú (po dohode s NBS a ostatnými dotknutými inštitúciami) uvedené technické a priestorové podrobnosti zabezpečenia a fungovania inštitúcií systému ochrany spotrebiteľa.

3. K časti 4.3.1. – Pôsobnosť úradu a konanie pred úradom finančného ombudsmana - Navrhované ustanovenie vyvoláva principiálne pochybnosti o efektivite činnosti navrhovaného finančného ombudsmana (vzhľadom na negatíva pri skúsenostiach v Českej republike s finančným arbitrom). V súvislosti s úvahami o eventuálnom zriadení funkcie finančného ombudsmana by bolo nevyhnutné pamätať aj na vytvorenie komplexnej procedurálnej (procesnej) úpravy o konaní a rozhodovaní finančného ombudsmana. Namiesto funkcie finančného ombudsmana navrhujeme vytvoriť inštitút osobitného rozhodcovského súdu pre finančný trh, ktorý by mohol postupovať podľa štandardných ustanovení o mimosúdnom rozhodovaní podľa zákona o rozhodcovskom konaní (teda zákona č. 244/2002 Z.z. v znení zákona č. 521/2005 Z.z.). Zákon o rozhodcovskom konaní, ktorý upravuje pravidlá rozhodcovského (arbitrážneho) konania ako mimosúdnu alternatívu k súdnemu konaniu, umožňuje rýchlejšie, efektívnejšie a záväznejšie prerokovanie a ukončenie sporov ako pri iných mimosúdnych alternatívach. Na rozdiel od osoby finančného ombudsmana môže na rozhodcovskom súde pôsobiť viacej rozhodcov a rozhodcovských senátov (pričom ich počet sa môže priebežne meniť môže podľa potreby), čo tiež prispieva k rýchlejšiemu a efektívnejšiemu mimosúdnemu prejednávaniu a ukončovaniu sporov medzi finančnými inštitúciami a ich klientmi. 

4. K časti 4.3.2, písm. b) – Pôsobnosť akadémie finančného vzdelávania a jej činnosť - Akadémia finančného vzdelávania má mať vyhradenú pôsobnosť na zabezpečovanie všeobecného a špecializovaného finančného vzdelávania na regulačné účely a vykonávanie aktivít s tým súvisiacich, vrátane skúšok odbornej spôsobilosti osôb podľa osobitných predpisov pre oblasť finančného trhu.
Navrhujeme, aby do materiálu bolo doplnené, že akadémia bude zabezpečovať vzdelávanie a preskúšavanie odbornej spôsobilosti len vo vzťahu k tým činnostiam na finančnom trhu, ktoré priamo súvisia s ochranou spotrebiteľa. Preto by malo byť vylúčené z pôsobnosti akadémie napríklad výhradné zabezpečovanie vzdelávania a preskúšania zodpovedného aktuára podľa zákona o poisťovníctve a iných obdobných . 

5. K časti 4.3.3 - Začlenenie Fondu ochrany vkladov (FOV) a Garančného fondu investícií (GFI) do komplexného systému ochrany spotrebiteľa - Podľa názoru NBS je nevyhnutné, aby začleneniu Fondu ochrany vkladov (FOV) a Garančného fondu investícií (GFI) do systému ochrany spotrebiteľa – pri zohľadnení nevyhnutných zmien a úprav, ktoré si takáto zmena vyžiada  predchádzalo vypracovanie dopadovej štúdie, respektíve analýzy pre dotknuté inštitúcie (FOV a GFI), ako aj pre subjekty, ktoré tieto schémy svojimi príspevkami napĺňajú, prípadne aj na konečných spotrebiteľov, na ktorých môže byť finančný dopad týchto zmien prenesený. Navrhujeme, aby sa začlenenie týchto inštitúcií do systému ochrany spotrebiteľa vykonalo až po výsledkoch takejto analýzy, ak preukážu zvýšenie efektivity dotknutých inštitúcií, čo by mala zohľadňovať aj predkladacia správa materiálu. Navyše, upozorňujeme, že dotknuté inštitúcie (FOV a GFI) vykonávajú svoju pôsobnosť podľa osobitných smerníc ES/EÚ, ktoré vychádzajú z princípu solidarity bankových inštitúcií pri financovaní ochrany bankových vkladov (FOV), respektíve z princípu solidarity inštitúcií pôsobiacich na kapitálovom trhu pri financovaní ochrany klientskeho majetku na kapitálovom trhu (GFI), pričom by nemalo dochádzať k tzv. krížovým dotáciám z bankového trhu na kapitálový trh a naopak. 

6. K časti 4.4.- Organizácia a kontrola systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu - Forma organizačného usporiadania systému je navrhovaná v dvoch alternatívach. 
Alternatíva 1, ktorá je založená na dvoch samostatných právnických osobách, sa javí (na základe porovnania na strane 14 materiálu) ako výhodnejšia v prípade, že pre Ministerstvo financií SR sú akceptovateľné vyššie náklady na vznik a i prevádzku systému.
V prípade alternatívy 2 je predpoklad potreby nižších nákladov na vytvorenia a chod novovzniknutej inštitúcie zabezpečujúcej systém ochrany spotrebiteľa s ohľadom na pomerne malý finančný trh na Slovensku. 

B. K jednotlivým ustanoveniam

1. K bodu 2.2 - V poslednej vete bodu 2.2 je potrebné uviesť správny preklad SEPA tak, že slová „Jednotnej európskej platobnej oblasti“ treba nahradiť slovami „Jednotnej oblasti platieb v eurách“.

2. K bodu 3.3 - Na strane 9 materiálu sa uvádza, že v rámci materiálno-technického zabezpečenia vzniku systému ochrany spotrebiteľa by mohla NBS do systému vložiť svoj odborný organizačný útvar vzdelávacích činností (Inštitút bankového vzdelávania NBS). V prípade realizácie takéhoto zámeru bankového vzdelávania nie je jasné, či takéto vzdelávanie budú zabezpečovať samotné banky alebo či vznikne nová vzdelávacia inštitúcia (ako nová právnická osoba).

3.K Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie - V odhade dopadov na verejné financie sa uvádza, že návrh vecného zákona nepredpokladá zvýšené dopady na štátny rozpočet. Túto časť navrhujeme spresniť tak, že vytvorenie systému si bude vyžadovať uhradenie jednorazových nákladov z verejných financií, ale hospodárenie systému bude neskôr sebestačné.
V odhade dopadov na zamestnanosť sa uvádza, že vytvorenie úradu finančného ombudsmana a akadémie finančného vzdelávania si vyžiada 70 zamestnancov. Nie je jasné, ku ktorej alternatíve organizačného usporiadania sa tento počet vzťahuje, alebo či sa počíta aj s duplicitami v prípade alternatívy 1. 

Súčasne upozorňujeme, že podľa platných legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky je potrebné predložený materiál prepracovať na legislatívny zámer návrhu zákona o ochrane práv spotrebiteľa na finančnom trhu, ktorý bude mať všetky obsahové a formálne náležitosti podľa platných legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky (v znení uznesenia vlády SR z 26. marca 2008 č. 188/2008). Pritom doložku zlučiteľnosti a doložku vplyvov pripravovaného zámeru zákona je potrebné zmeniť tak, aby plne korešpondovala s platnými legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky (v znení uznesenia vlády SR z 26. marca 2008 č. 188/2008).

Záverom upozorňujeme, že návrh zákon bude treba predložiť Európskej centrálnej banke (ECB) na vnútrokomunitárne pripomienkovanie (konzultáciu), a to na základe ustanovení čl. 105 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a rozhodnutia Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o konzultáciách vnútroštátnych orgánov s Európskou centrálnou bankou ohľadom návrhov právnych predpisov (Ú. v. ES L 189, 3. 7. 1998 v znení korigenda Ú. v. EÚ L 234, 29. 8. 2006). Pritom odporúčame, aby minimálne na neformálnu konzultáciu bol (po zverejnení tohtoročných konveregenčných správ) predložený ECB už aj pripravovaný zámer návrhu zákona o ochrane práv spotrebiteľa na finančnom trhu.	

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

	

A

A

N

A

A

A

A

A

A

N

A

	

Úpravou textu časti 3.2.  

Úpravou návrhu uznesenia vlády k návrhu vecného zámeru..., kde sa uvedie spolupráca NBS pri materiálno- technickom a priestorovom zabezpečení systému ochrany spotrebiteľa s termínom do 28.2.2009.

Na základe analýzy sa doterajšie systémy vrátane rozhodcovských súdov javia ako neefektívne.

Úpravou textu v časti 4.3.2. písm. b). 

Doplnením textu v časti 4.3.3. o vykonaní analýzy dopadov začlenenia týchto inštitúcií do systému ochrany spotrebiteľa.

Vypustením  2.  alternatívy 
organizačného sporiadania systému ochrany spotrebiteľa.

Úpravou dotknutej časti textu časti v bode 2.2. (teraz 2.3).

Inštitucionálne usporiadanie systému ochrany spotrebiteľa je riešené v časti 4.4.1.  Inštitúcie systému budú samostatnými právnickými osobami zapisujúcimi sa do obchodného registra.

Dopady v súlade s časťou 3.2. materiálu sú v doložke obsiahnuté, pôjde o náklady počiatočné z verejných zdrojov súvisiace so vznikom inštitúcií.

Vzhľadom na to, že predkladateľovi z uznesenia č. 624/2007 z 1. augusta 2007 ku koncepcii ochrany spotrebiteľa v oblasti finančných služieb, zabezpečenia finančného vzdelávania a regulácie sprostredkovateľskej činnosti a poradenskej činnosti na finančnom trhu nevyplývala povinnosť predložiť uvedený materiál formou legislatívneho zámeru, bola zvolená forma vecného zámeru.

Uvedené upozornenie predkladateľ vzal na vedomie.	
21.	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky	1. Stať 3.2, Financovanie systému ochrany spotrebiteľa, str. 5, štvrtý odsek - z predkladaného návrhu nie je zrejmé, aký široký bude okruh klientov, ktorí budú mať možnosť obrátiť sa na finančného ombudsmana. Považujeme za nevhodné, aby na financovaní systému boli účastní všetci korporátni klienti, teda aj takí, ktorí, ktorí nebudú oprávnení využívať finančného ombudsmana, resp. inštitúty systému ochrany spotrebiteľa/retailového klienta.

2. Stať    4.4.1    Alternatívy organizačného usporiadania systému, str. 8-9 - Pokiaľ alternatíva č. 1 zabezpečuje väčšiu nezávislosť inštitúcií na ochranu spotrebiteľa, úrad podporuje návrh alternatívy č. 1.
Z uvedeného textu však nie je jasná schéma organizačného usporiadania systému, najmä čo sa týka alternatívy č. 2. Odporúčame preto v materiáli prípadne uviesť ako príklady na porovnanie organizačné schémy efektívneho fungovania takýchto systémov v iných štátoch, a pod.	O

O
	A

A

	V časti 4.3.1. v prvom odstavci sú jasne uvedené inštitúcie, ktoré budú zaradené do kategórie poskytovateľov finančných služieb, vrátane nebankových subjektov, poskytujúcich spotrebiteľské úvery, čiže pôjde o klientov týchto inštitúcií.

Vzhľadom na to, že väčšina pripomienkujúcich subjektov sa priklonila k alternatíve č. 1, predkladateľ vypustil možnosť 2. alternatívy.
	
22.	Fond Národného majetku Slovenskej republiky	Bez pripomienok				
23.	Národný bezpečnostný úrad	Nevyjadrili sa				
24.	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví	Bez pripomienok.				
25.	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky	1. V bode 2.1 na strane 2 odporúčame upraviť názvy právnych predpisov, pretože už boli novelizované.

2. V bode 2.2 na strane 3 navrhujeme slová „čl. 153 Zmluvy o Európskej únii“ nahradiť slovami „čl. 153 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva“.

3. V bode 4.4.1 odporúčame prijať alternatívu č. 2.	O

O

O
	A

N

N
	Úpravou dotknutých textov.

Ide o správny názov zmluvy.

 
Vzhľadom na to, že väčšina pripomienkujúcich subjektov sa priklonila k alternatíve č. 1, predkladateľ vypustil možnosť 2. alternatívy.	
26.	Garančný fond investícií	1. Máme zásadnú  výhradu voči zneniu v ods. 4.3.3. kde je ako dôvod začlenenia našej inštitúcie do systémového riešenia uvádzaná efektivita. Východisko pre začlenenie do jednotnej schémy treba hľadať v systéme a spôsobe odvodov do GFI na čo poukazujú aj subjekty zúčastnené na ochrane klienta. Uvedený a odobrený koncept takéhoto riešenia bol už MFSR zaslaný, kde práve Ministerstvo financií navrhlo kvalitné a  koncepčné riešenie v oblasti odvodovej politiky. Z tohto dôvodu uvedené pripomienkové konanie je nie je v kontexte s krokmi ktoré boli už v minulosti vykonané. 
V prípade ak predkladateľ zámeru zákona vidí zefektívnenie činnosti len v informačnej oblasti je nevyhnutné si uvedomiť, že dnešné znenie zákona 566/2001 vymedzuje možnosti aktívneho marketingu fondu a subjektov zúčastnených na ochrane klienta. Ďalej v súvislosti z uvedeným  stojí za úvahu,  či by aktívny marketing a takto podávané informácie  neboli v niektorých prípadoch trhovo kontraproduktívne.

2. GFI ďalej má zásadné pripomienky k ods. 4.4.1. Vzhľadom na rozdielne formy krytia jednotlivých produktov na trhu sa nám javí vznik jednej organizačnej jednotky ako nekoncepčný. Bolo by treba vypracovať hĺbkovú štúdiu dopadov na finančnom trhu v oblasti filozofie  odvodov. Vzhľadom na rozdielne krytia trhových veličín a produktov u jednotlivých subjektov združených pod jednou inštitúciou ( 4.2.1 variant 1 a 2)  nám nie je jasný systém odvodovej politiky, čo pokladáme za prioritnú časť pre ochranu spotrebiteľa. Myslíme si, že prioritne treba v prvej etape vyriešiť systém odvodovej politiky subjektov zúčastnených na ochrane a následne riešiť právnu subjektivitu inštitúcie.	Z

Z

	A

A

	Nasledovnou úpravou (doplnením časti 4.3.3. materiálu).
„V súvislosti so začlenením doteraz osobitne fungujúcich inštitúcií na ochranu vkladov a investícií do komplexného systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu sa vykoná analýza dopadov začlenenia dotknutých inštitúcií do systému ochrany spotrebiteľa a zváži sa dostatočne dlhé prechodné obdobie na vykonanie potrebných zmien a úprav. Je predpoklad, že (v závislosti od začiatku účinnosti zákona) kompenzačné fondy budú fungovať podľa novej právnej úpravy až od začiatku roka 2010, prípadne 2011. Uvedenou zmenou, resp. začlenením inštitúcií na ochranu vkladov a investícií do komplexného systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu nebude dotknutá ich pôsobnosť podľa príslušných  smerníc EÚ/ES a budú sa reflektovať aj prípadné zmeny v komunitárnom právnom rámci. Hlavným cieľom začlenenia kompenzačných fondov do štruktúr systému ochrany spotrebiteľa je zefektívnenie systému ochrany spotrebiteľa ako celku prostredníctvom úspor z rozsahu, napr. formou využitia spoločného materiálno-technického zázemia.“

Vzhľadom na to, že väčšina pripomienkujúcich subjektov sa priklonila k alternatíve č. 1, predkladateľ vypustil možnosť 2. alternatívy.
	
27.	Burza cenných papierov	Nevyjadrili sa				
28.	Centrálny depozitár cenných papierov SR	Nevyjadrili sa				
29.	Odborový zväz pracovníkov peňažníctva a poisťovníctva	Nevyjadrili sa				
30.	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky	Bez pripomienok				
31.	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky	Bez pripomienok				
32.	Asociácia obchodníkov s cennými papiermi	1. Považujeme za nevyhnutné, aby predloženiu Návrhu Vecného zámeru predmetného zákona predchádzala dostatočne dlhá verejná diskusia za účasti relevantných zástupcov dotknutých subjektov z radov tak finančných inštitúcií, ako aj spotrebiteľov na finančnom trhu. 

2. Zásadnú výhradu máme aj k návrhu začlenenia Garančného fondu investícií (GFI) do jedinej spoločnej právnickej osoby formou organizačnej zložky (alternatíva č.2 bod 4.4.1), pričom je otázne naplnenie hlavného cieľa, ktorým má byť zefektívnenie činnosti kompenzačných fondov ich začlenením do štruktúr systému ochrany spotrebiteľa. S ohľadom na doterajšie dostatočne efektívne fungovanie GFI nevidíme priestor na naplnenie proklamovaného cieľa v dodatočnom zefektívnení jeho činnosti. 	Z

Z

	A

A	Osobitné stretnutie predkladateľa s dotknutými asiociáciami.

Vzhľadom na to, že väčšina pripomienkujúcich subjektov sa priklonila k alternatíve č. 1, predkladateľ vypustil možnosť 2. alternatívy.
Materiál nepredpokladá zásadné zmeny v činnosti Garančného fondu investícií a Fondu ochrany vkladov, vrátane fungovania ich riadiacich orgánov.
„Hlavným cieľom začlenenia kompenzačných fondov do štruktúr systému ochrany spotrebiteľa je zefektívnenie systému ochrany spotrebiteľa ako celku prostredníctvom úspor z rozsahu, napr. formou využitia spoločného materiálno-technického zázemia.“	
33.	Združenie miest a obcí Slovenska	Odporúča 2. alternatívu organizačného usporiadania systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu	O	N	Vzhľadom na to, že väčšina pripomienkujúcich subjektov sa priklonila k alternatíve č. 1, predkladateľ vypustil možnosť 2. alternatívy.	
34.	Republiková únia zamestnávateľov	Nevyjadrili sa				
35.	Fond ochrany vkladov	1. Funkčnosť systému ochrany vkladov na Slovensku je potvrdená doterajším vyplácaním náhrad za nedostupné vklady v bankách, a tiež realizáciou veriteľských práv FOV v štyroch skrachovaných bankách; vzhľadom na doterajšie činnosti Fondu ochrany vkladov, na ktoré poukazujeme v rámci úvodnej časti našich pripomienok, zastávame stanovisko, že je potrebné už v  štádiu prípravy zmien rámcovo konkretizovať začlenenie FOV do systému ochrany spotrebiteľov vrátane uvedenia predstavy jeho ďalšieho fungovania, a tiež zanalyzovať dopady tohto začlenenia najmä po stránke jeho financovania, ale aj právnej, aby bola zabezpečená kontinuita jeho činnosti tak, aby nevznikli prípadné otázky alebo pochybnosti o otázke ochrany vkladov medzi vkladateľmi.  

2. Zámer zákona sa zaoberá s otázkou riešenia problémov, vzdelávaním a ochranou práv spotrebiteľov – fyzických osôb nepodnikateľov. Dovoľujeme si pritom uviesť, že FOV poskytuje ochranu nie iba fyzickým osobám nepodnikateľom, ale aj podnikateľským právnickým aj fyzickým subjektom, to znamená, že návrh zámeru zatiaľ túto oblasť nepokrýva, a bude ju potrebné doriešiť, aby bol naďalej zabezpečený systém ochrany vkladov v zmysle zákona o ochrane vkladov, ktorý vychádza zo Smernice 94/19/ES ES o systémoch ochrany vkladov.
 
3. Vychádzajúc z vyššie uvedeného prikláňame sa k návrhu  riešenia, ktoré zachováva inštitucionálnu samostatnosť a právnu subjektivitu FOV, a to hlavne z dôvodu, aby ani v najmenšom nebolo ohrozené uplatňovanie veriteľských práv FOV v konkurzných konaniach. a tiež pre zachovanie kontinuity pri správe príspevkov, ktoré platia banky do FOV.	Z

Z

Z	A

A

A	Nasledovnou úpravou (doplnením časti 4.3.3. materiálu).
„V súvislosti so začlenením doteraz osobitne fungujúcich inštitúcií na ochranu vkladov a investícií do komplexného systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu sa vykoná analýza dopadov začlenenia dotknutých inštitúcií do systému ochrany spotrebiteľa a zváži sa dostatočne dlhé prechodné obdobie na vykonanie potrebných zmien a úprav. Je predpoklad, že (v závislosti od začiatku účinnosti zákona) kompenzačné fondy budú fungovať podľa novej právnej úpravy až od začiatku roka 2010, prípadne 2011. Uvedenou zmenou, resp. začlenením inštitúcií na ochranu vkladov a investícií do komplexného systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu nebude dotknutá ich pôsobnosť podľa príslušných  smerníc EÚ/ES a budú sa reflektovať aj prípadné zmeny v komunitárnom právnom rámci. Hlavným cieľom začlenenia kompenzačných fondov do štruktúr systému ochrany spotrebiteľa je zefektívnenie systému ochrany spotrebiteľa ako celku prostredníctvom úspor z rozsahu, napr. formou využitia spoločného materiálno-technického zázemia.“

Viď. Predošlý text k pripomienke č. 1.

Predkladateľ vypustil možnosť 2. alternatívy.
	
36.	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky	1. osoby pôsobiace ako právnické osoby zapisované do obchodného registra nemôžu zastupovať práva spotrebiteľov na finančnom trhu, nakoľko nie sú osobami konajúcimi v mene štátu. Úrad finančného ombudsmana by mal byť riadnym orgánom štátu, nie osobou zapísanou v obchodnom registri. Jeho orgány by mala voliť NR SR, nie akási Rada zložená z neidentifikovateľných zástupcov štátnych orgánov a spotrebiteľských združení.

2. Ak už ombudsman bude zastupovať spotrebiteľov,  určite nie nespotrebiteľských klientov, dialo by sa to v akom právnom režime – vydávali by rozhodnutia v správnom konaní, ktoré by boli preskúmateľné súdom ?

3. Financovanie ostatných akadémií a iných inštitúcií nie je pre spotrebiteľa rozhodujúce – pod rúškom ochrany spotrebiteľa by sa nemali zriaďovať iné spoločnosti zapisované do obchodného registra a financované z verejných prostriedkov. Akadémiu  majú financovať podnikateľské subjekty, ktoré poskytujú finančné služby.

4. Systém ochrany spotrebiteľa nemôže tvoriť Fond ochrany vkladov a Garančný fond, lebo nejde o ochranu spotrebiteľa ale iné záväzky štátu.

5. Navrhujeme prísne oddeliť činnosti pre ochranu spotrebiteľa a podriadiť ich ako u ochrancu ľudských práv Národnej rade SR, a iné, povinné činnosti a inštitúcie zriaďovať na náklady podnikateľských subjektov, nie štátu.	O

O

O

O

O

	ČA

A

N

N

N	Prvá časť pripomienky je v rozpore so zámerom predkladateľa. Upriamujeme pozornosť na vyhodnotenie pripomienok k MS SR. Pokiaľ ide o zloženie Rady táto pripomienka bola akcepotovaná úpravou pomerného zastúpenia v časti 4.4.2.

V časti 4.3.1. v prvom odstavci sú jasne uvedené inštitúcie, ktoré budú zaradené do kategórie poskytovateľov finančných služieb, vrátane nebankových subjektov, poskytujúcich spotrebiteľské úvery.
Riešenie sporov finančným ombudsmanom bude pre obe strany právne záväzné a bude preskúmateľné súdom.
 
Navrhované riešenie nie je v súlade so zámerom predkladateľa.

Navrhované riešenie nie je v súlade so zámerom predkladateľa.

Navrhované riešenie nie je v súlade so zámerom predkladateľa.
	
37.	Najvyšší súd Slovenskej republiky	Nevyjadrili sa				
38.	Ústavný súd Slovenskej republiky	Bez pripomienok				
39.	Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL)	ARDAL chápe snahu MF SR o doladenie existujúceho regulačného rámca v oblasti ochrany práv spotrebiteľa na finančnom trhu. Na druhej strane si myslíme, že táto oblasť je už v súčasnosti dostatočne inštitucionálne, legislatívne a právne pokrytá. Po zmene organizačnej štruktúry v roku 2009 môže navrhovanú úlohu finančného ombudsmana podľa názoru ARDAL aj vďaka svojej autorite, skúsenostiam a redukcii vlastných činností schopná zabezpečiť Národná banka Slovenska, kde už dnes existuje a funguje útvar dohľadu nad finančným trhom. Podobne funkcie navrhovanej akadémie finančného vzdelávania môže po určitej transformácii plniť súčasný Inštitút bankového vzdelávania NBS. Preto ARDAL nepovažuje za vhodné pre tento účel vytvárať dve nové inštitúcie s desiatkami pracovníkov. Navyše, v materiáli nie sú zatiaľ vyriešené otázky právneho postavenia nových inštitúcií, ich koordinácie, financovania a nezávislosti, ktoré považujeme za kľúčové.	O	N	Uvedený návrh je v rozpore so zámerom predkladateľa, navyše samotná NBS túto možnosť neuplatnila v rámci MPK zrejme uvedomujúc si konflikt záujmov. NBS ako orgán dohľadu dohliada nad finančnou stabilitou finančného trhu, ktorá sa 
prejavuje najmä ziskovosťou tohto sektora a pri zverení úlohy ochrany klienta do pôsobnosti NBS by sa narušila jeho úloha dohliadať nad stabilitou trhu.
	
40.	Štatistický úrad SR	Bez pripomienok				
41.	Slovenská asociácia poisťovní	1. K bodu 2. - Súčasná právna úprava na Slovensku a očakávaný vývoj v komunitárnom práve
2.1 	Zo spomínaných predpisov treba podčiarknuť, že Občiansky zákonník v časti o poistných zmluvách už dávno nie je vyhovujúcim predpisom pre moderné vzťahy vznikajúce pri poistení. Domnievame sa, že nie je možné vytvoriť novú špeciálnu normu na ochranu spotrebiteľa bez toho, aby sa  radikálne nezmenil aj Občiansky zákonník. Problém dohody o používaní Obchodného zákonníka nie je jediným problémom, ktorý negatívne ovplyvňuje spotrebiteľa. V poistení je nutné spomenúť neexistenciu definícií poistných odvetví, čo prakticky znamená výraznú nevýhodu pre klienta, pretože nemá si kde overiť, čo by mal od niektorých poistných zmlúv očakávať. Neexistuje ani ustanovenie, ktoré by riešilo obsah všeobecných poistných podmienok – to znamená, že každá poisťovňa ich môže tvoriť podľa vlastnej úvahy. Preto v akejkoľvek koncepcii ochrany spotrebiteľa by mal byť prvým krokom nový Občiansky zákonník, alebo samostatný zákon o poistnej zmluve.

2. K bodu 3  
3.2. Financovanie systému ochrany spotrebiteľa - Vecný zámer logicky uvádza, že princíp financovania by mal byť založený na skutočnosti, kto je beneficientom. Nelogicky ale tvrdí, že treba hľadať prvky solidarity aj medzi ostatnými účastníkmi systému. 
Okrem toho pripomíname,  že subjekty finančného trhu by sa mali podieľať na financovaní systému ochrany spotrebiteľa, ktorý bude určený pre klientov a nie pre subjekty finančného trhu, čo je v rozpore so základnými zásadami obchodno záväzkových vzťahov, kde s právom jedného účastníka je spojená povinnosť druhého účastníka ako aj v rozpore s princípom podnikania podľa Obchodného zákonníka, nakoľko subjekty finančného trhu budú prispievať na fungovanie systému, ktorý nie je pre nich určený.
Za neprijateľnú považujeme myšlienku novej osobitnej dane  resp. poplatku ktorá by sa mala uhrádzať klientom spolu s úhradou za finančnú služby. Uvedený systém dodatočného zdanenia navyše považujeme za technicky mimoriadne náročný na informačný systém každého poskytovateľa fin. služieb. 
Poisťovací trh by mohol podporiť vlastné financovanie systému iba v prípade, že by mu bolo zverené právo takéto inštitúcie zriaďovať a prevádzkovať.

3. K bodu 4. Hlavné tézy navrhovaného zákona
4.1 Predmet úpravy - Predmet úpravy navrhovaného zákona sa bude prelínať s Občianskym zákonníkom. Preto znovu pripomíname, že prvým krokom by mala byť zmena OZ ako generálneho zákona, až potom by mal nasledovať špeciálny zákon. Opačná cesta bude viesť k zmäteniu spotrebiteľa a nie k jeho ochrane.

4.2 Práva spotrebiteľa na finančnom trhu - v bode c) a d) sa hovorí o dvoch samostatných právach spotrebiteľa – právo sťažovať sa a právo na riešenie sporov. Preto považujeme za logické, že spor by mal nastúpiť až vtedy, ak sťažnosť nie je vyriešená. Preto treba hovoriť a aj inštitucionálne uvažovať
o	riešení sťažností – najvýhodnejšie na princípe samoregulačných prvkov jednotlivých záujmových združení
o	a mimosúdnom riešení sporov, ktoré by mohlo spájať prvky samoregulácie v rámci celého finančného trhu 
V bode h) spochybňujeme, že právo na finančné vzdelávanie ako súčasti všeobecného vzdelávania by malo byť riešené v rámci tohto vecného zámeru a za peniaze účastníkov trhu. Domnievame sa, že ide o čisto štátnu záležitosť.

K bodu 	4.3.1 	Pôsobnosť úradu finančného ombudsmana a konanie pred úradom 
1. Zriadenie úradu finančného ombudsmana pre celú oblasť finančného trhu nepovažujeme za praktické riešenie, a to vzhľadom na špecifiká jednotlivých oblastí finančného trhu (bankovníctvo, poisťovníctvo, starobné dôchodkové sporenie , doplnkové dôchodkové sporenie, obchod s cennými papiermi, leasing, spotrebiteľské úvery atď.) SLASPO a jej členské poisťovne navrhujú a preferujú   zriadenie finančných ombudsmanov  pri profesijných združeniach subjektov pôsobiacich v danej oblasti, aby bolo možné  zabezpečiť odborné zázemie pre posudzovanie prípadov, ktoré bude ombudsman riešiť.     
Ako príklad úspešného fungovania počas 25 rokov uvádzame systém ochrany spotrebiteľa v oblasti poisťovníctva v Rakúsku, a to  prostredníctvom asociácie poisťovni. 
V Rakúsku nie je zriadený Stály rozhodcovský súd, ale Rakúska asociácia poisťovní (ďalej len „AP“) vykonáva bezplatný manažment sťažností spotrebiteľov formou mediácie.  Stanovisko manažéra sťažností AP má charakter odporúčania, ktoré však pôsobí svojou autoritou. 
Uvedené riešenie považujeme za systém, ktorý môže byť aj na Slovensku efektívnym mimosúdnym urovnaním sporov a nevytvára zároveň vysoké dodatočné finančné náklady a zbytočnú reguláciu. 

2.	V tejto súvislosti upozorňujeme na dôležitý moment, a to je legislatíva Európskej únie. Žiadna zo smerníc totiž výslovne nestanovuje povinnosť členskému štátu vytvoriť inštitút finančného ombudsmana, a už vôbec nie pre celý finančný trh, ale povinnosť zabezpečiť „efektívny systém sťažností a postupov k mimosúdnemu  riešeniu sporov medzi spotrebiteľmi a finančnými inštitúciami.“  

3.	Zásadná pripomienka sa týka  jednostrannej možnosti retailového klienta obrátiť sa na úrad finančného ombudsmana. Uvedené riešenie nebude prispievať k rovnováhe ochrany záujmov finančného trhu, kde na jednej strane bude možnosť klienta rozhodnúť sa, či sa obráti s návrhom na úrad finančného ombudsmana (ktoré konanie bude postavené ako alternatíva k súdnemu konaniu) alebo s civilnou žalobou na súd, pričom na druhej strane pre finančné inštitúcie táto možnosť daná nebude, pričom je tu vysoká pravdepodobnosť, že na činnosť finančného ombudsmana bude prispievať samotná finančná inštitúcia, pre ktorú uvedená služba vôbec určená nebude. V tejto súvislosti poukazujeme na to, že alternatívne riešenie sporov napr. v rozhodcovskom konaní alebo prostredníctvom mediátora je podmienené dohodou strán sporu na uvedenom spôsobe riešenia sporu.

4.	Ako nedostatok tohto návrhu ďalej považujeme chýbajúci návrh týkajúci sa vzťahu medzi súdnym riešením sporu a mimosúdnym  riešením sporu.

5.	Za nesprávne považujeme, aby Úrad finančného ombudsmana vydával právne záväzné rozhodnutia pre sporiace sa strany, pričom príslušné rozhodnutia by  boli exekučným titulom. V každom prípade by rozhodnutia mali mať charakter odporúčania. 
Ombudsman by nemal byť ďalším „špeciálnym súdom v SR“, o ktorého správnosti prebiehajú politické aj súdne konania. Navyše pripomíname, že zriadenie takého inštitútu ešte neznamená urýchlenie konania, pretože aj súdy v SR boli pôvodne koncipované tak, aby všetky konania zvládli. Nie zriadenie novej  inštitúcie automaticky vyrieši problém prieťahov v konaní, ale iba systematická zmena celého kontextu právnych predpisov ( viď už spomínaný OZ, OSP a aj ďalšie predpisy) 

K bodu 4.4.2 Rada pre ochranu spotrebiteľa na finančnom trhu
V zmysle navrhovanej koncepcie predpokladáme, že tento vrcholný riadiaci a kontrolný orgán Rada pre ochranu spotrebiteľa na finančnom trhu viacmenej pod kontrolou vlády, ktorá by nominovala okolo 2/3 zástupcov do rady (keďže by nominovala aj zástupcov spotrebiteľov), čo je v rozpore s navrhovanou nezávislosťou tejto inštitúcie. Ak už má štát nominovať zástupcov do rady je riešením, aby v jeho hlasy tvorili iba tretinu trojuholníka – finančné inštitúcie + spotrebitelia+ štát

K bodu 4.3.2 Pôsobnosť akadémie finančného vzdelávania a jej činnosť 
Súhlasíme s potrebou dlhodobého finančného vzdelávania obyvateľov, ale nestotožňujeme sa s myšlienkou zriaďovania osobitnej inštitúcie -  Akadémie vzdelávania, ktorá by si vyžiadala nemalé finančné prostriedky, a ani so snahou, aby sa súkromné poisťovne finančne podieľali na systematickom finančnom vzdelávaní  spotrebiteľov, čo je úlohou štátu.  Zastávame názor, že vzdelávanie verejnosti  možno zabezpečiť koordinovanou spoluprácou existujúcich štátnych orgánov a iných inštitúcií (napr. ministerstvo školstva – vzdelávanie na školách,  verejnoprávna Slovenská televízia a Slovenský rozhlas ) ako aj prostredníctvom kapacít Národnej banky Slovenska.      
Vyslovujeme znepokojenie nad avízovanými kompetenciami akadémie , je to ďalší orgán dohľadu sui generis!

K bodu 4.4. Organizácia a kontrola systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu
4.4.1	alternatívy organizačného usporiadania systému
A 1 - Navrhnutý systém je preregulovaný, nafúknutý a ťažkopádny. 
A 2 - detto
Náš návrh: 
-	operatívny systém riešenia sťažností na pôde profesných združení podľa pravidiel akceptovaných  štátom
-	systém samoregulačných ombudsmanov ( prípade ombusman na princípe federácie asociácií účastníkov finančného trhu) 	O

O

O

O

  O

O

Z

O

O

O

O

O

	A

A

A

A

N

N

N

A

N

N

A

N

	Príprava novej právnej normy bude vypracovaná v úzkej spolupráci s MS SR.

V časti 4.4.2. predkladaného materiálu sa uvádza, že v Rade pre ochranu ako vrchného kontrolného, riadiaceho, strategický a koordinačný orgánu systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu by mali mať zástupcov všetky strany zúčastnené na systéme ochrany spotrebiteľa a to približne rovnaký počet zástupcov na základe rozdelenia do troch skupín. Jednu tretinu zástupcov by tvorili zástupcovia štátu (Ministerstvo financií SR, Ministerstvo školstva SR, NBS) druhú tretinu zástupcovia asociácií účastníkov trhu a tretiu tretinu zástupcovia akademickej obce a zástupcovia spotrebiteľských organizácií a združení, t.j. aj zástupcovia poisťovacieho trhu tak, ako je to uvedené v poslednej vete pripomienky.

Príprava novej právnej normy bude vypracovaná v úzkej spolupráci s MS SR, tým sa vylúči zmätenie spotrebiteľa naznačované v pripomienke.

Určenie podrobnosti o spôsobe zabezpečenia práv spotrebiteľa a spôsobe vynucovania povinností finančných inštitúcií bude riešené už priamo v návrhu predmetného zákona. 

Prijatie navrhovanej právnej normy, ktorou sa zriadi úrad fin. ombudsmana nebráni pôsobeniu mimosúdnych inštitútov  v jednotlivých segmentoch fin. trhu.
V konečnom dôsledku podnetom na predloženie vecného zámeru zákona o ochrane práv spotrebiteľa na finančnom trhu je bod B.3 uznesenia vlády SR č. 624 z 1. augusta 2007, ktorým vláda SR schválila Koncepciu ochrany spotrebiteľa v oblasti finančných služieb, zabezpečenia finančného vzdelávania a regulácie sprostredkovateľskej činnosti a poradenskej činnosti na finančnom trhu.

Komplexná právna úprava a inštitucionálne zabezpečenie ochrany práv spotrebiteľa na finančnom trhu v Slovenskej republike je nedostatočné.

Cieľom materiálu je ochrana slabšej zmluvnej strany.
Po prerokovaní v rámci rozporového konania bolo od zásadnej pripomienky ustúpené.

Pokiaľ ide o pôsobnosť úradu fin. ombudsmana upriamujeme pozornosť na vyhodnotenie pripomienok MS SR, s ktorým sa predkladateľ dohodol na princípoch premietnutých do návrhu vecného zámeru, ktorý bude predloženým na rokovanie vlády SR na rozporovom konaní k zásadným pripomienkam MS SR, čím bol odstránený rozpor.
„Z dôvodu zabezpečenia čo najväčšej flexibility a urýchlenia riešenia sporov by konanie na úrade finančného ombudsmana malo byť jednostupňové a lehoty konania časovo primerané (prijateľnejšie) v porovnaní s inými formami riešenia sporov, vrátane stanovenia najneskoršej lehoty do ktorej bude úrad povinný vo veci rozhodnúť. „

Úpravou textu časti 4.4.2. šiesty odstavec.

Podľa názoru predkladateľa pripomienkujúci subjekt nesprávne pochopil postavenie akadémie fin. vzelávania, v žiadnom prípade nepôjde o orgán dohľadu, ale o koordinačné centrum zabezpečujúce úlohy uvedené v časti 4.3.2 písm. a) až i).

Vzhľadom na to, že väčšina pripomienkujúcich subjektov sa priklonila k alternatíve č. 1, predkladateľ vypustil možnosť 2. alternatívy.
Doterajšie systémy nie sú týmto materiálom dotknuté.	
42.	Slovenská asociácia sprostredkovateľov v poisťovníctve	Nevyjadrili sa				
43.	Slovenská banková asociácia	1. Súčasný   systém   ochrany spotrebiteľa, ktorý je uvedený v časti 2. Vecného zámeru je podľa nášho názoru v oblasti bankovníctva dostatočný. V tejto časti chýba uvedenie prvku systému, a to inštitúcia Bankového ombudsmana. Banky nad rámec všeobecne záväzných predpisov v roku 2007 prijali Etický kódex bánk v oblasti ochrany spotrebiteľa, na základe čoho bola kreovaná inštitúcia Bankového ombudsmana. Fungovanie tejto inštitúcie finančne nezaťažuje spotrebiteľov. Podľa nášho názoru v oblasti bankovníctva v súčasnosti chýba spoločenská objednávka, a to aj zo strany spotrebiteľov, aby došlo k zmene systému, pretože súčasný systém aj s prihliadnutím na fungovanie regulátorov je plne funkčný. Prípadné zmena funkčného systému bez existencie spoločenskej objednávky je podľa nášho názoru nielen zbytočná, ale dokonca môže spôsobiť čiastočné znefunkčnenie terajšieho systému.

2. Nezávislosť systému - súhlasíme s myšlienkou, že celý systém musí byť nezávislý. Nezávislosť systému však môže zabezpečiť len orgán, ktorého zloženie bude v prvom rade odborné a  druhom rade „politicky“ vyvážené. Vytvorenie špeciálneho orgánu – Rady na ochranu spotrebiteľa na finančnom trhu (ďalej len „Rada“), by nespĺňalo podmienku odbornosti v prípade, ak by jej členovia boli politickí nominanti (napr. štátny tajomník). Za „politicky“ vyvážené zloženie považuje také zloženie, aby žiadna zo zúčastnených strán (zástupcovia štátu, spotrebiteľov, finančného sektoru) nemala v rade iný počet zástupcov, ako iná strana. Zároveň musí byť zjavné, že pri systémových veciach musí byť umožnené právo veta. 
Upozorňuje na skutočnosť, že akékoľvek kreovanie Rady bude problematické z dôvodu odbornosti. Odbornosť nie je žiadnym spôsobom garantovaná. Návrh definuje zloženie hlavne na základe príslušnosti k tej ktorej dotknutej strany a nie na základe odborných predpokladov vykonávať zverenú funkciu.
Otázka funkčnosti Rady je mimoriadne dôležitá, je však otázne, ako sa dá zabezpečiť funkčnosť rady pri tak rozdielnom zložení a najmä, či je možné vôbec zosúladiť záujmy jej členov, ak určitá časť členov Rady bude nominovaná priamo alebo nepriamo politickými stranami.

3. S prihliadnutím  na  zámer  MF SR, na skúsenosti s fungovaním uvedených inštitúcií a na minimalizovanie nákladov spojených s fungovaním týchto inštitúcií navrhuje SBA nasledujúce:
1.	nerobiť systémovú organizačnú zmenu navrhovanú v zámere týkajúcu sa bankovníctva; 
2.	nezriaďovať nový nesystémový orgán mnohočlennú a pravdepodobne málo funkčnú Radu;
3.	využiť existujúce inštitúcie na zvýšenie ochrany spotrebiteľa; 
4.	sústrediť sa na riešenie troch oddelených okruhov problémov:
A)	Finančný ombudsman
B)	Inštitút bankového vzdelávania
C)	Fond ochrany vkladov a Garančný fond 

A)	Finančný ombudsman
V oblasti bankovníctva, príp. aj celého finančného trhu,  navrhujeme, aby celý systém ochrany spotrebiteľa zastrešovala NBS. Nezávislosť tejto inštitúcie nemôže byť spochybňovaná, pričom táto inštitúcia je plne funkčná a vyriešila by sa tým aj stránka odbornosti. Z praktického pohľadu by bolo potrebné vytvoriť bankovému dohľadu možnosť zaoberať sa podnetmi spotrebiteľov a upraviť príslušné konanie. Názov „finančný ombudsman“ by mohol byť oficiálne zavedený. 
Kompetenciou finančného ombudsmana by bola preskúmanie správania sa finančnej inštitúcie v konkrétnom vzťahu so spotrebiteľom. Ak by finančný ombudsman našiel porušenie povinností zo strany finančnej inštitúcie, mohol by tejto uložiť pokutu. Systém ukladania pokút je už v súčasnej dobe riešený pri ukladaní pokút bankovým dohľadom, pričom bol v praxi už preverený. Systém by nezasahoval do právomoci súdnictva, uloženie pokuty by bolo preskúmateľné súdom.
Hlavnú zodpovednosť za činnosť finančného ombudsmana by mala Banková rada NBS. Nebolo by potrebné zriaďovať novú Radu, bola by zabezpečená nezávislosť kontrolného orgánu nad činnosťou finančného ombudsmana a zároveň zabezpečená odborná spôsobilosť.
Zjednodušila by sa aj otázka financovania. Financovanie by mohlo byť zabezpečované z ročných príspevkov dohliadaných subjektov, pričom tieto by sa museli rozšíriť aj na nedohliadané subjekty. Možnosť výberu poplatku od spotrebiteľa za podanie návrhu na začatie konanie môže byť zachovaná. Vhodné by bolo zaviesť systém oddeleného účtovníctva a auditov, aby bola zabezpečená kontrola verejnosti nad výdavkami.
Aby finančný ombudsman nebol zahltený neopodstatnenými podnetmi doporučujeme, aby spotrebiteľ pred podaním podnetu na finančného ombudsmana sa vopred obrátiť na dotknutú finančnú inštitúcia v rámci neformalizovaného reklamačného konania, a na finančného ombudsmana sa mohol obrátiť len v prípade, ak mu nebolo vo veci vyhovené. V rámci reklamačného konania sa určite podarí časť oprávnených požiadaviek spotrebiteľov vyriešiť bez toho, aby vznikli náklady pre finančného ombudsmana. V bankovníctve sú pozitívne skúsenosti s vnútrobankovým reklamačným konaním, v rámci ktorého sa podarí vyriešiť väčšinu oprávnených požiadaviek sťažujúcich sa osôb, a to bez akýchkoľvek finančných nákladov prenášaných na sťažovateľov.
B) Inštitút bankového vzdelávania – inštitút finančného vzdelávania
Inštitút bankového vzdelávania NBS, ako plne funkčný inštitút, by mohol rozšíriť svoje pôsobenie aj o oblasť spotrebiteľa. Financovaný výskumov by malo byť z grantov na vedeckú činnosť. 
Využitie existujúceho inštitútu by určite bolo menej finančne náročné ako vytvorenie novej akadémie. Keďže v rámci sprostredkovania finančných služieb sa uvažuje o tom, že by Inštitút bankového vzdelávania NBS organizoval povinný kurzy pre sprostredkovateľov, ktorí budú v priamom styku so spotrebiteľmi, bol by zároveň dosiahnutý synergický efekt, pretože jeden inštitút by školil všetky strany (spotrebiteľa, sprostredkovateľa, zamestnancov finančnej inštitúcie). 
C )  Fond ochrany vkladov a Garančný fond
Súčasný právny stav považujeme za vyhovujúci. Ako príp. vylepšenie systému je možné administratívu oboch fondov zlúčiť do jednej inštitúcie spravujúce oba fondy. V riadiacich a dozorných orgánoch by mal byť zastúpený štát (MF SR), NBS a prispievatelia.  Je možné uvažovať o zmene príspevkov do fondov, napríklad určením maximálnej výšky fondu (zabezpečujúcej dostatočnú ochranu trhu), po ktorej dosiahnutí by už neboli potrebné priebežné príspevky.	O

O

Z

	ČA

A

N

	Doplnením textu v časti 2.2.
„V roku 2007 Slovenská banková asociácia zriadila inštitút bankového ombudsmana, ktorý sa riadi etickým Kódexom. Úlohou bankového ombudsmana je monitorovanie a vyhodnocovanie podnetov spotrebiteľov a mimosúdne riešenie sporov medzi bankami a ich klientmi. Taktiež rieši spory, ktoré vzniknú z nedodržania ustanovení Kódexu. Jeho úlohou je pokúsiť sa o vyriešenie konfliktu dohodou. Ombudsman spory nerozhoduje, jeho činnosť má len charakter odporúčaní. Pôsobnosť ombudsmana nenahrádza rozhodovaciu činnosť súdov Slovenskej republiky alebo rozhodcovských súdov. Služby bankového ombudsmana sú pre klienta bezplatné.“
Navrhovaný systém bude alternatívou k doterajšiemu systému.

V časti 4.4.2. predkladaného materiálu sa uvádza, že v Rade pre ochranu ako vrchného kontrolného, riadiaceho, strategický a koordinačný orgánu systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu by mali mať zástupcov všetky strany zúčastnené na systéme ochrany spotrebiteľa a to približne rovnaký počet zástupcov na základe rozdelenia do troch skupín. Jednu tretinu zástupcov by tvorili zástupcovia štátu (Ministerstvo financií SR, Ministerstvo školstva SR, NBS) druhú tretinu zástupcovia asociácií účastníkov trhu a tretiu tretinu zástupcovia akademickej obce a zástupcovia spotrebiteľských organizácií a združení, t.j. navrhuje sa vyvážený princíp zástupcov v tomto orgáne.

Prijatie navrhovanej právnej normy, ktorou sa zriadi úrad fin. ombudsmana nebráni vzniku mimosúdnych inštitútov  asociácií   jednotlivých segmentov fin. trhu a nedotýka sa už existujúcich štruktúr napr. pri SBA z pohľadu ich zrušenia. Je možná paralelná existencia oboch inštitútov.

Pokiaľ ide o návrh SBA, aby celý systém ochrany spotrebiteľa zastrešovala NBS, samotná NBS túto možnosť neuplatnila v rámci MPK zrejme uvedomujúc si konflikt záujmov. NBS ako orgán dohľadu dohliada nad finančnou stabilitou finančného trhu, ktorá sa 
prejavuje najmä ziskovosťou tohto sektora, t.j. výnosovosťou. Tak napr. riešenie neprimeranej politiky bánk v oblasti poplatkov, ktorá má negatívny ohlas u spotrebiteľov z dôvodu vysokého finančného zaťaženia klienta pri využívaní produktov subjektov fin. trhu, by spôsobilo pri zverení úlohy ochrany klienta do pôsobnosti NBS narušenie jeho úlohy dohliadača nad stabilitou trhu.
Pokiaľ ide o Inštitút fin. vzdelávania pri NBS Banková rada NBS tento útvar navrhuje z NBS vyčleniť.

  V súvislosti so začlenením doteraz osobitne fungujúcich inštitúcií na ochranu vkladov a investícií do komplexného systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu sa vykoná analýza dopadov začlenenia dotknutých inštitúcií do systému ochrany spotrebiteľa a zváži sa dostatočne dlhé prechodné obdobie na vykonanie potrebných zmien a úprav. Je predpoklad, že (v závislosti od začiatku účinnosti zákona) kompenzačné fondy budú fungovať podľa novej právnej úpravy až od začiatku roka 2010, prípadne 2011. Uvedenou zmenou, resp. začlenením inštitúcií na ochranu vkladov a investícií do komplexného systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu nebude dotknutá ich pôsobnosť podľa príslušných  smerníc EÚ/ES a budú sa reflektovať aj prípadné zmeny v komunitárnom právnom rámci. Hlavným cieľom začlenenia kompenzačných fondov do štruktúr systému ochrany spotrebiteľa je zefektívnenie systému ochrany spotrebiteľa ako celku prostredníctvom úspor z rozsahu, napr. formou využitia spoločného materiálno-technického zázemia bez zmeny právneho postavenia.	
44.	Slovenská asociácia správcovských spoločností	Nevyjadrili sa				
45.	Asociácia dôchodkových správcovských spoločností	Nevyjadrili sa				
46.	Asociácia doplnkových dôchodkových spoločností	Nevyjadrili sa				
47.	Asociácia finančných sprostredkovateľov a finančných poradcov	Nevyjadrili sa				
48.	Asociácia leasingových spoločností SR	Nevyjadrili sa				
49.	Asociácia splátkového predaja SR	Nevyjadrili sa				
50.	Slovenská kancelária poisťovateľov	Nevyjadrili sa				
51.	Republiková únia zamestnávateľov	Nevyjadrili sa				
52.	Podnikateľská aliancia Slovenska	Nevyjadrili sa				
53.	Asociácia spotrebiteľských subjektov Slovenska	1. bod 3.1.  Systém ochrany spotrebiteľa - Doplniť ods. f) mediačné centrá ako mimosúdna inštitúcia pre spotrebiteľov, kde nájdu potrebné informácie  a praktické rady ako postupovať pri riešení spotrebiteľských sporov. 
Zdôvodnenie:
Mediácia  je jednoduchým a nenákladným spôsobom urovnania spotrebiteľských sporov. Mediačné centrá sa stanú súčasťou európskej siete FIN-NET a ako nezávislé inštitúcie  budú môcť čerpať finančné prostriedky z fondov Európskej únie. 

2. bod 3.2. Financovanie systému ochrany spotrebiteľa - Navrhujeme kombinovaný zdroj financovania – zo štátneho rozpočtu a z poplatkov čiastočne hradených spotrebiteľmi. Štát sa nemôže zbaviť zodpovednosti  za vzdelávanie spotrebiteľov, ktorí nie sú kvalifikovanými profesionálmi,  a preto  si vyžadujú zvláštnu ochranu ako slabší partner na trhu. 

3. bod 4.3.1. Pôsobnosť úradu finančného ombudsmana - Lehota na konanie a konečné vybavenie  u ombudsmana by nemala presiahnuť  tri mesiace. 
Na úrad finančného ombudsmana sa budú obracať spotrebitelia až po vyčerpaní mimosúdneho riešenia sporov.  Rozhodnutia finančného ombudsmana budú právne záväzné a na rozdiel od mimosúdneho konania formou mediácie,   bude ombudsman za porušenie zákonov ukladať sankcie. Rozhodnutia budú zverejňované na webovej stránke, aby sa s nimi mohli oboznámiť každý spotrebiteľ.

4. bod 4.4.5. Verejná kontrola systému ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu - Uplatnenie princípu transparentnosti vyžaduje, aby na webovej stránke určenej spotrebiteľom boli  zverejňované aktuálne informácie o finančnom trhu, oznamy o nečestných obchodných praktikách, o firmách  ktoré boli sankcionované a za aké porušenia zákonov.  

5. bod 4.5. Spolupráca s inými inštitúciami - 
Zabezpečenie regionálnej dostupnosti ochrany spotrebiteľa na finančnom trhu je možné zabezpečiť v spolupráci s spotrebiteľskými organizáciami.	O

O

O

O

O

	N

A

A

A

A	Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa. Klienti alternatívne riešenie sporov využívajú málo, a to tak z dôvodu slabej záväznosti výstupov (s dohodou o mediácii a urovnaní sporu musia súhlasiť obe zmluvné strany) ako aj z dôvodu vysokých nákladov pre klienta, pretože výkon činnosti mediátora je podnikateľská činnosť a výška poplatku účtovaná mediátorom môže byť vo väčšine prípadov neprimerane vysoká v porovnaní s eventuálnou spornou sumou.
Avšak doterajšie možnosti riešenia sporov medzi klientom a finančnou inštitúciou prostredníctvom mediátora zostanú zachované.

Financovanie zo strany štátneho rozpočtu sa navrhuje v štádiu zriadenia systému ochrany spotrebiteľa.

Z dôvodu zabezpečenia čo najväčšej flexibility a urýchlenia riešenia sporov by  konanie na úrade finančného ombudsmana malo byť jednostupňové a lehoty konania časovo primerané (prijateľnejšie) v porovnaní s inými formami riešenia sporov, vrátane stanovenia najneskoršej lehoty do ktorej bude úrad povinný vo veci rozhodnúť. Konkrétne lehoty budú upravené priamo v návrhu zákona.

Predkladateľ návrh zváži pri vypracovaní predmetného zákona.

Predkladateľ návrh zváži pri vypracovaní predmetného zákona.	
54.	Asociácia spotrebiteľov Slovenska	Nevyjadrili sa				
55.	Asociácia užívateľov služieb	3 – Navrhovaný systém ochrany spotrebiteľa a možné zdroje jeho financovania
3.1 Systém ochrany spotrebiteľa - Nepovažujeme za účelné vytváranie nového subjektu, keď existuje subjekt, ktorý je aktívny, je akceptovaný v Európskej komisii na ochranu spotrebiteľa vo fin. službách (FSCG) a akceptovaný spotrebiteľskými subjektmi v EÚ zaoberajúcimi sa fin. službami (CESR, ADICAE – viď web).
Je potrebné upraviť štatút organizácie, aby zodpovedal požiadavkám Ministerstva financií SR. 
AUS má konkrétnu predstavu o práci organizácie na ochranu spotrebiteľov na fin. trhu a v prípade záujmu Ministerstva financií predložiť projekt, na základe ktorého by mohlo Ministerstvo financií akceptovať AUS ako subjekt na ochranu spotrebiteľov využívajúcich finančné služby.

3.1 (a) - Úrad finančného ombudsmana je dôležitý subjekt medzi spotrebiteľom a bankovými subjektmi, ktoré poskytujú svoje služby. Je ale potrebné určiť zákonom jeho právomoci, aby z neho nebola len „bútľavá vŕba“, kde sa môže spotrebiteľ vysťažovať v prípade, že sa cíti poškodený.

3.1 (b) - Akadémia finančného vzdelávania máme dojem je zbytočný článok pôsobiaci v tejto sfére. AUS nadviazala spoluprácu s UMB – konkrétne pedagogickú fakultu, ktorá má predpoklady vytvárať vhodné učebné postupy na školenie od základných škôl až po dospelých občanov SR. Financovanie činnosti pedagogickej fakulty v oblasti vzdelávania riešiť pomocou projektov cestou Ministerstva školstva a EÚ.
Organizácia, ktorá bude mať na starosti ochranu spotrebiteľa ktorý využíva fin. služby má vo svojom programe vzdelávanie, spoluprácu s organizáciami, ktoré majú obdobnú náplň práce, spolupráca s médiami atď. (stanovisko k 4.3.2) 

3.1 (c) - Fond ochrany vkladov by bola inštitúcia, ktorá by bola priamo ovládaná a pod „patronátom“ buď Národnej banky SR alebo Ministerstva financií. 

3.1 (d) - Obdobne ako 3.1 (c)

3.1 (e) - Obdobne ako 3.1 (c)

3.2 Financovanie systému ochrany spotrebiteľa 
1. odstavec - Materiálne zázemie akéhokoľvek subjektu, ktorý chce pôsobiť v tejto sfére vyžaduje potrebné fin. prostriedky. Ide o to z akého zdroja bude táto inštitúcia financovaná. 
a)	z prostriedkov štátneho rozpočtu? – neodporúčame, nakoľko štátny rozpočet môže byť veľmi obmedzený na činnosť takéhoto subjektu.
b)	z príspevkov finančných inštitúcií? – odporúčame, subjekty poskytujúce finančné služby by zo svojho zisku odvádzali určité percento. Problémom by bolo len to, že z tejto povinnosti by mohli vypadnúť nebankové subjekty, kde dochádza najviac k poškodzovaniu práv spotrebiteľa.
c)	z poplatkov hradených samotnými spotrebiteľmi? – neodporúčame v plnom rozsahu. U bežných spotrebiteľov je práve nedostatok finančných prostriedkov kedy sa títo spotrebitelia nerozvážne zaväzujú brať si úver. U právnických osôb je to dokonca potrebné, nakoľko právnický subjekt si môže zaistiť aj odborníka a ho honorovať.

10. odstavec - Ako bolo uvedené Akadémia finančného vzdelávania podľa nášho názoru nemá opodstatnenie.

3.3 Materiálno-technické zabezpečenie systému ochrany spotrebiteľa
1.	Je nutné základné technické vybavenie organizácie výpočtovou technikou
2.	Je nutné zabezpečiť personálne vybavenie (trvalé pracovné miesta nie nezamestnaní uchádzači o zamestnanie)

4.2 Práva spotrebiteľov na finančnom trhu 
Doplniť jednoznačné znenie práva na predzmluvné informácie, ktoré špecifikujeme nasledovne:
b) právo na poskytnutie predzmluvných informácií, ktoré odrážajú konkrétne podmienky klienta a obsahujú všetky informácie o poskytovanej službe v zrozumiteľnej forme pre klienta.

4.3.1 Pôsobnosť úradu finančného ombudsmana a konanie pred úradom 
Prikláňame sa k silovému systému finančného ombudsmana, ktorý je vybudovaný vo Veľkej Británii ako súčasť FSA.	

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

O

	

N

A

A

N

N

N

ČA

N

A

N

ČA

Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa. podnetom na predloženie vecného zámeru zákona o ochrane práv spotrebiteľa na finančnom trhu sú body B.2, B.3 a B.4 uznesenia vlády SR č. 624 z 1. augusta 2007, ktorým vláda SR schválila Koncepciu ochrany spotrebiteľa v oblasti finančných služieb, zabezpečenia finančného vzdelávania a regulácie sprostredkovateľskej činnosti a poradenskej činnosti na finančnom trhu.

Zákon podrobné ustanoví pôsobnosť Úradu fin. ombudsmana.

V činnosti Akadémie finančného vzdelávania bude spolupráca s MŠ SR zohrávať dôležitú úlohu ku ktorej sa MŠ SR hlási (viď. Žiadne pripomienky MŠ SR k tejto problematike).

Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.

Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.

Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.

Odporúčania predkladateľ zohľadní pri samotnom návrhu zákona

Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.

Materiál už požadované odporúčanie obsahuje.

Duplicita v 4.2, 2. odsek, písmeno c)

Systém finančného ombudsmana obsahuje niektoré prvky britského a írskeho systému so zohľadnením právneho prostredia v SR.	
56.	Fórum spotrebiteľov	Nevyjadrili sa				
57.	Združenie na ochranu spotrebiteľov	Nevyjadrili sa				
58.	Spotrebiteľská informačná agentúra	Nevyjadrili sa				
59.	Združenie slovenských spotrebiteľov	Nevyjadrili sa				
60.	Európske centrum spotrebiteľov	Nevyjadrili sa				
61.	Združenie ochrany práv občanov	Nevyjadrili sa				
62.	Spotrebiteľský inštitút	V súvislosti s prípravou Zákona o ochrane spotrebiteľa vo finančných službách sme si prečítali navrhované znenie a dovoľujeme si opätovne pripomenúť, že vo vymenovaní zákonov súvisiacich s ochranou finančnýých spotrebiteľov chýba odkaz na platný Obchodný zákonník SR, ktorý o.i. upravuje aj prijímanie vkladov bankami od klientov. Podľa tejto právnej normy sú banky povinné pri vkladoch so splatnosťou nad 12 mesiacov klientovi vyplatiť úroky za príslušný rok za obdobie do 31.12. príslušného kalendárneho roka. V platnom Obch. zákonníku je však napísené.... na žiadosť klienta. Túto klauzulu treba zo zákona ostrániť, t.j. banky by mali byť povinné aj bez žiadosti klienta kapitalizovať úroky raz ročne / samozrejme pri vkladoch so splatnosťou viac ako 12 mesiacov/ tak ako je to bežné vo všetkých vyspelých štátov EÚ. Na uvedenú skutočnosť sme MFSR už upozornili, ale vidíme , že naše odporúčania sa minuli účinkom. Slovenské banky pri predaji produktov ignorujú tieto tradičné svetové štandardy týkajúce sa efektu úroky z úrokov, zneužívajú deravú slovenskú legislatívu, pričom MFSR napriek písomnému upozorneniu v danej veci nič nerobí, resp. Obchodný zákonník upravujúci túto oblasť pasívnych obchodov bánk ani nezahrnulo do sféry záujomov ochrany spotrebiteľ vo finančných službách.
Vzhľadom na vyššie uvedené preto budeme musieť v záujme finančných spotrebiteľov a ochrany klientov slovenských bánk proti  neetickými postupmi slovenských  v danej veci upozorniť verejnosť prostredníctvom médií a NBS, aby zabezpečila zosúladenie platnej legislatívy SR s obvyklými štandardami EÚ. V slovenskej praxi neboli v minulosti výnimkou ani prípady, kedy banky klientom pri termínovaných vkladoch použili kalkuláciu jednoduchého úročenia termínovaných vkladov na viac ako 3 až 5 rokov, čím im spôsobili finančné ujmy. Pokiaľ nenastane zmena v prístupe bánk v oblasti marketingu a predaja produktov, zatajujúca riziká a podmienky, pktorých poznaním by sa klient pre daný produkt praqvdepodobne nerozhodol, bude pripravovaná legislatíva týkajúca sa informovanosti spotrebiteľao finančných službách a ich propagácia len formálnou reguláciou zo strany MFSR, resp. NBS.	O	N	Pripomienka je nad rámec zámeru predkladateľa.