Správa o realizácii koncepcie vzdelávania vo verejnej správe a ďalšie     zameranie činnosti Ministerstva vnútra SR pri koordinácii vzdelávania      zamestnancov územnej samosprávy plniacich úlohy štátnej správy

Úvod 
Vláda SR schválila 23. augusta 2000 koncepciu vzdelávania vo verejnej správe, vypracovanú Ministerstvom vnútra SR v spolupráci s Ministerstvom školstva SR, ktorá  nadväzuje na koncepciu decentralizácie a modernizácie verejnej správy. Cieľom schválenej koncepcie je vytvoriť efektívny systém vzdelávania ľudských zdrojov v štátnej správe i v územnej samospráve ako predpoklad  kvalifikovaného plnenia úloh decentralizovanej, modernej verejnej správy v SR, ale aj úloh kandidátskej a v budúcnosti členskej krajiny Európskej únie.
Koncepcia  určila základné princípy  vzdelávania vo verejnej správe: 
•	vzdelávanie je podsystémom riadenia ľudských zdrojov, 
•	vo vzdelávaní zamestnancov verejnej správy sa uplatňuje systém celoživotného vzdelávania, ktorý, vrátane práv a povinností zamestnancov a zamestnávateľov, treba premietnuť do príslušných právnych predpisov,  
•	na realizáciu vzdelávania treba zabezpečiť finančné prostriedky, transparentnosť a efektívnosť ich využívania, podmienky na vytváranie optimálnej siete vzdelávacích inštitúcií, vrátane riešenia akreditovania vzdelávacích programov, ako aj podmienky na riadenie a koordinovanie tohto zložitého procesu.
V nadväznosti na to vymedzila cieľové skupiny účastníkov vzdelávania a navrhla  rámcový obsah a štruktúru vzdelávania, vrátane jeho zabezpečenia personálneho, materiálno-technického a v oblasti  medzinárodnej spolupráce. Zároveň navrhla ako riešiť riadenie, koordináciu, inštitucionálne, finančné a legislatívne zabezpečenie systematického vzdelávania vo verejnej správe. 
Koncepcia vzdelávania vo verejnej správe je uverejnená na internetovej stránke Ministerstva vnútra SR (www.civil.gov.sk). 
Vláda SR prijala ku koncepcii uznesenie č. 663/2000, v ktorom uložila ministrom a predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy  dlhodobú úlohu, a to zabezpečovať vzdelávanie vo verejnej správe v súlade so svojou pôsobnosťou a koncepciou  vo väzbe na proces decentralizácie a modernizácie verejnej správy. Súčasne uložila im a prednostom krajských úradov termínované úlohy spoločné, ale aj špecifické, adresované podpredsedovi vlády I. Miklošovi, ministrom vnútra, školstva, práce, sociálnych vecí a rodiny, zahraničia a predsedovi Úradu pre štátnu službu po jeho zriadení.  V súlade so svojou pôsobnosťou odporučila predstaviteľom územnej samosprávy  vychádzať  pri vzdelávaní v oblasti územnej samosprávy zo schválenej koncepcie a spolupracovať so štátnou správou na plnení príslušných  úloh. 
I.	Správa o realizácii koncepcie vzdelávania vo verejnej správe                                  schválenej uznesením vlády SR č. 663/2000  
I.1.	Základné legislatívne podmienky na realizáciu koncepcie vzdelávania   
V súlade s koncepciou boli premietnuté do zákonov o štátnej službe, o verejnej službe a Zákonníka práce   základné princípy vytvárajúce legislatívne podmienky na jej realizáciu   predovšetkým tým, že tieto zákony: 
•	upravujú vzdelávanie v štátnej službe a vo verejnej službe. Najmä sú do nich premietnuté požiadavky na kvalifikačné predpoklady zamestnancov, vrátane osobitných kvalifikačných predpokladov, ako aj  požiadavky na systematické vzdelávanie zamestnancov (prehlbovanie kvalifikácie, zvyšovanie kvalifikácie, rekvalifikácia a v zákone o štátnej službe aj adaptačné a funkčné vzdelávanie), 
•	vymedzujú práva a povinnosti zamestnancov a zamestnávateľov súvisiace so vzdelávaním (ďalšie vzdelávanie je súčasťou práv a povinností zamestnancov, zamestnávateľ má právo vyžadovať od zamestnancov prehlbovanie a zvyšovanie ich kvalifikácie a povinnosť vytvárať na to podmienky, absolvovanie vzdelávania je súčasťou hodnotení zamestnancov v štátnej službe).  
Premietnutá, i keď nie v celom rozsahu, bola aj ďalšia požiadavka z koncepcie, a to: legislatívne zabezpečiť koordináciu a riadenie vzdelávania vo verejnej správe ako súčasť riadenia a rozvoja ľudských zdrojov v celej verejnej správe. Podľa zákona o štátnej službe časť tejto úlohy, týkajúca sa zamestnancov v štátnej službe, je v pôsobnosti Úradu pre štátnu službu. Koncepcia navrhovala rozšíriť uvedenú pôsobnosť úradu aj na zamestnancov verejnej služby, čo nebolo akceptované. Koordinácia vo vzťahu k zamestnancom verejnej služby bola čiastočne zabezpečená prijatím kompetenčného zákona (č. 575/2001 Z. z.  o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov), podľa ktorého Ministerstvo vnútra SR (s účinnosťou od 1. januára 2002) je ústredným orgánom štátnej správy pre koordináciu vzdelávania zamestnancov obcí a vyšších územných celkov plniacich úlohy štátnej správy. 
I.2.	Význam a vplyv zriadenia Úradu pre štátnu službu na zabezpečenie vzdelávania štátnych zamestnancov podľa koncepcie a ďalšie zameranie jeho činnosti 
Pôsobnosť Úradu pre štátnu službu v oblasti vzdelávania štátnych zamestnancov vymedzuje zákon o štátnej službe 1 v § 6 (ďalej len zákon). Zriadením Úradu pre štátnu službu (ÚŠS) v apríli 2002  sa splnil základný predpoklad na plnenie jeho hlavných úloh v oblasti vzdelávania, ktoré sú stanovené v zákone aj na základe schválenej koncepcie vzdelávania, a to: riadiť vzdelávanie v štátnej službe a zabezpečovať jednotný  systémový  prístup v ďalšom vzdelávaní štátnych zamestnancov. 
ÚŠS plní uvedené úlohy tým, že riadi  postup služobných úradov pri uplatňovaní ustanovení zákona, ktoré upravujú vzdelávanie v štátnej službe a na základe splnomocnení v tomto zákone postupne vypracúva a vydáva príslušné všeobecne záväzné právne predpisy a služobné predpisy.  Predovšetkým ide o predpisy upravujúce realizáciu jednotlivých druhov  vzdelávania v štátnej službe (adaptačné, funkčné a prehlbovanie kvalifikácie), ktoré boli do zákona premietnuté na základe schválenej koncepcie vzdelávania. 
V zmysle uvedenej riadiacej činnosti  realizácia adaptačného vzdelávania je v kompetencii jednotlivých služobných úradov, ktoré zabezpečia, aby každý štátny zamestnanec v prípravnej štátnej službe absolvoval adaptačné vzdelávanie a do stálej štátnej služby bol vymenovaný až po úspešnom vykonaní kvalifikačnej skúšky. Na zabezpečenie jednotného postupu pri vykonávaní kvalifikačných skúšok  je pripravený skúšobný poriadok.  
Na základe zákona ÚŠS určil druhy a formy prehlbovania kvalifkácie štátnych zamestnancov. Tiež  stanovil, že dôležitou súčasťou prehlbovania kvalifikácie je aj jazykové vzdelávanie a upravil požiadavky na ovládanie cudzieho jazyka. Prehlbovanie kvalifikácie štátnych zamestnancov budú na základe zákona zabezpečovať služobné úrady v rozsahu minimálne piatich služobných dní v roku. V ich pôsobnosti je určiť obsah a rozsah vzdelávania na základe analýzy požiadaviek na výkon činnosti daného štátnozamestnaneckého miesta.  
Odborné vzdelávanie štátnych zamestnancov, vymenovaných v zmysle prechodných ustanovení zákona do dočasnej štátnej služby, je jednorazovým, nesystémovým prvkom vzdelávania štátnych zamestnancov. Obsah a rozsah tohto vzdelávania určuje nariadenie vlády SR č. 573/2002 Z. z., a jeho absolvovanie a úspešné zloženie skúšky je podmienkou na vymenovanie príslušných štátnych zamestnancov do stálej štátnej služby. Uvedené vzdelávanie bude zabezpečované prostredníctvom viacerých štátnych a ďalších vzdelávacích inštitúcií, ktorým MŠ SR vydalo na základe zákona o ďalšom vzdelávaní, a to stanoviska Akreditačnej komisie MŠ SR pre ďalšie vzdelávanie, akreditáciu na uskutočňovanie vzdelávania podľa citovaného nariadenia vlády. Pravidlá vykonávania skúšok po absolvovaní tohto vzdelávania sú zakotvené v skúšobnom poriadku, ktorý vypracoval ÚŠS. 
V nadväznosti na zákon ÚŠS tiež pripravuje podrobnejšiu úpravu absolvovania funkčného vzdelávania pre štátnych zamestnancov, ktorí sa pripravujú na výkon činnosti predstaveného.
Uvedená činnosť ÚŠS je premietnutá do príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov, služobných predpisov a dokumentov. Z nich boli doposiaľ vydané:
1.	Nariadenie vlády SR č. 573/2002 Z. z. o obsahu a rozsahu odborného vzdelávania a o obsahu a rozsahu skúšky v dočasnej štátnej službe,
2.	Nariadenie ÚŠS na určenie požiadavky ovládania cudzieho jazyka,
3.	Služobný predpis Úradu pre štátnu službu o určení druhov  a foriem prehlbovania kvalifikácie štátnych zamestnancov,
4.	Skúšobný poriadok, ktorý stanovuje podmienky vykonania skúšky v dočasnej a stálej štátnej službe. 
Okrem toho sú rozpracované “Dlhodobá koncepcia ďalšieho vzdelávania štátnych zamestnancov” a  tieto ďalšie  predpisy:
1.	Skúšobný poriadok, ktorý stanovuje pravidlá vykonávania kvalifikačných skúšok štátnych zamestnancov v prípravnej štátnej službe.
2.	Vyhláška ÚŠS, ktorá má ustanoviť podrobnosti o funkčnom vzdelávaní štátnych zamestnancov. 
Na základe zákona ÚŠS pripravuje podmienky na postupné zavádzanie jednotného systémového prístupu vo vzdelávaní štátnych zamestnancov, ktorého hlavnými etapami sú analýza vzdelávacích potrieb, plánovanie vzdelávania na základe výsledkov analýzy a identifikácie vzdelávacích potrieb, realizácia vzdelávania a nakoniec vyhodnotenie výsledkov vzdelávania. Súčasťou zámerov ÚŠS v rámci pripravovaných podmienok je aj zriadiť vzdelávaciu inštitúciu v pôsonosti ÚŠS, ktorá by bola garantom jednotného prístupu vo vzdelávaní štátnych zamestnancov, a tiež garantom kvality vzdelávacích programov ponúkaných aj inými vzdelávacími inštitúciami.  
V oblasti personálnej činnosti, vrátane výberových konaní na voľné štátnozamestnanecké miesta ÚŠS plní úlohy stanovené zákonom. Súčasťou charakteristiky pracovného miesta a  vyhlasovania voľného štátnozamestnaneckého miesta sú požiadavky minimálneho stupňa vzdelania a minimálnej odbornej praxe. Do výberového konania sú zaraďovaní uchádzači, ktorí spĺňajú vyhlásené požiadavky. Novela zákona o štátnej službe umožnila udeliť aj výnimku z požadovanej dĺžky odbornej praxe, čo vedúci služobných úradov využívajú v ojedinelých prípadoch. Požiadavky na voľné štátnozamestnanecké miesta kreujú v zmysle zákona  jednotlivé služobné úrady.
ÚŠS informuje o svojej činnosti, vrátane vydaných predpisov a dokumentov na svojej internetovej stránke (www.upss.sk). 
V súčasnosti ÚŠS pracuje na analýze praktického uplatňovania zákona, ktorá bude po dopracovaní predložená vláde SR. Súčasťou predmetnej analýzy bude pomenovanie najčastejších problémov, ktoré sa vyskytujú pri uplatňovaní zákona. 
I.3.	Realizácia koncepcie v podmienkach ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy, krajských úradov a okresných úradov  v nadväznosti na zákon o štátnej službe, zákon o verejnej službe a Zákonník práce 
Z uznesenia vlády č. 663/2000 vyplynuli pre ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy 3 spoločné úlohy, a to v bodoch B.1., B.2. a B.3. Na plnení spoločných úloh  zabezpečujúcich realizáciu schválenej koncepcie, sa podieľali aj krajské úrady a príslušné okresné úrady.  
Plnenie spoločných úloh
Úloha B.1.
Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy zabezpečovali realizáciu koncepcie vzdelávania vo svojej pôsobnosti a väzbe na proces decentralizácie verejnej správy ako dlhodobú úlohu najmä tým, že vytvárali podmienky na uplatňovanie príslušných ustanovení zákonov o štátnej službe, verejnej službe, Zákonníka práce 1 a zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky v znení neskorších predpisov. 
 Na základe schválenej  koncepcie ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy vypracovali  v rámci svojej pôsobnosti realizačné projekty alebo plány vzdelávania, ktoré vychádzali z analýzy vzdelávacích potrieb zamestnancov a organizácie. V rámci týchto projektov a plánov uskutočňovali najmä adaptačné vstupné vzdelávanie a v spolupráci s rezortnými a ďalšími  vzdelávacími ustanovizniami vzdelávacie aktivity zamerané na prehlbovanie kvalifikácie, vrátane jazykového vzdelávania. Viaceré ministerstvá a ústredné orgány štátnej správy realizovali vzdelávacie aktivity pre zamestnancov vo svojej pôsobnosti tiež v spolupráci so zahraničnými partnermi, vrátane zahraničných stáží.
Ministerstvá dotknuté prechodom pôsobností z orgánov štátnej správy na územnú samosprávu  premietli do citovaného zákona kvalifikačné predpoklady na výkon činností prechádzajúcich na obce a vyššie územné celky. V nadväznosti na postupný proces decentralizácie  zabezpečovali  aktuálne vzdelávacie aktivity pre zamestnancov územnej samosprávy alebo sa podieľali na ich zabezpečovaní, najmä v rámci projektov PHARE. 
Príklady realizovaných vzdelávacích aktivít sú uvedené v Prílohe č. 1.
Po zriadení ÚŠS ministerstvá, ústredné orgány  štátnej správy, krajské úrady a príslušné okresné úrady  plnili úlohy v oblasti vzdelávania zamestnancov  na základe požiadaviek a  pokynov  tohto  úradu, vyplývajúcich z jeho riadiacej funkcie. V rámci toho napríklad ministerstvá vypracovali otázky na písomnú časť kvalifikačných skúšok pre príslušné odbory  štátnej služby, spolupracovali s vybranými vzdelávacími inštitúciami na príprave projektov  odborného vzdelávania pre zamestnancov v dočasnej štátnej službe, zástupcovia ministerstiev pracovali  v odborných komisiách ÚŠS (pre vzdelávanie, rozpracovanie stratégie riadenia ľudských zdrojov, tvorbu vykonávacích predpisov k zákonu o štátnej službe).  
Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy vyčlenili vo svojich rozpočtoch na rok 2003 (na základe uznesenia vlády SR č. 1231/2002, úloha D.30) finančné prostriedky na odborné vzdelávanie zamestnancov v dočasnej štátnej službe podľa príslušného nariadenia vlády. Pri jeho realizácii sú pripravené postupovať podľa pokynov ÚŠS. Na tvorbe projektov tohto vzdelávania sa  úspešne zúčastnili aj rezortné vzdelávacie inštitúcie (Inštitút pre verejnú správu, Slovenská agentúra životného prostredia, Academia Istropolitana, ktorých projekty získali akreditáciu MŠ SR). 
Koncepcia vzdelávania vo verejnej správe a úlohy z nej vyplývajúce sa nevzťahujú na zamestnancov ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy v služobnom pomere, ktorý upravujú príslušné  všeobecne záväzné právne predpisy . 
Z podkladov viacerých krajských úradov a príslušných  okresných úradov vyplýva, že hlavným problémom realizácie koncepcie vzdelávania je nedostatok finančných prostriedkov. Pri uplatňovaní zákona o štátnej službe poukazujú na to, že podmienka splnenia osobitného kvalifikačného predpokladu neumožňuje prijať zamestnanca do dočasnej štátnej služby bez výberového konania  (podľa § 25 ods. 2 písm. c), čo  ohrozuje výkon štátnej služby na neobsadených miestach (napríklad z dôvodu čerpania materskej dovolenky). 
Úloha B.2.
Obsah úlohy, týkajúcej sa analýzy pracovných činností v pôsobnosti rezortu s cieľom stanovenia predpokladov na ich kvalifikovaný a kvalitný výkon   bol premietnutý do príslušných ustanovení zákonov o štátnej službe a o verejnej službe a nadväzujúcich všeobecne záväzných právnych predpisov . Tie upravujú  kvalifikačné predpoklady, vrátane osobitných kvalifikačných  predpokladov na vykonávanie jednotlivých činností v štátnej službe a vo verejnej službe, kritériá na prijatie  do štátnej služby a do verejnej služby, ako aj riešenie rozdielov skutočného a žiadaného stavu plnenia kvalifikačného predpokladu vzdelania a osobitného kvalifikačného predpokladu súčasných zamestnancov v pôsobnosti rezortu. Z toho dôvodu ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy, krajské úrady a okresné úrady plnili úlohu na základe príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov. 
Analýzy pracovných činností v pôsobnosti rezortu vykonali ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy súbežne s prípravou Katalógu činností v štátnej službe a Katalógu pracovných činností  s prevahou duševnej práce vo verejnej službe. Výsledky rezortných analýz boli premietnuté do jednotlivých častí katalógov, vrátane kvalifikačného predpokladu vzdelania a v opodstatnených prípadoch tiež osobitného kvalifikačného predpokladu na vykonávanie činností zaradených do katalógov.  
Všetky návrhy na zmenu a doplnenie katalógov boli prerokované Expertnou komisiou na hodnotenie pracovných činností v rozpočtovej sfére, ktorá bola do 30. septembra 2002 kolektívnym medzirezortným poradným orgánom ministra práce, sociálnych vecí a rodiny SR.  V nadväznosti na prechod niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na územnú samosprávu boli v príslušnom katalógu doplnené najmä pracovné činnosti v časti 15. Samospráva (vyšší územný celok a obec).  
Za zmeny a dopĺňanie príslušných katalógov sú v súčasnosti na základe zákonov o štátnej službe a verejnej službe zodpovedné ÚŠS a MPSVR SR . 
Pri prijímaní zamestnancov ministerstvá, ústredné orgány štátnej správy, podriadené služobné úrady, krajské úrady a okresné úrady postupujú na základe príslušných ustanovení zákonov o štátnej službe a verejnej službe. Pripravovaná novela zákona č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností vyrieši pre príslušných zamestnancov plnenie špecifického kritéria na oboznamovanie sa s utajovanými skutočnosťami. 
V zmysle príslušných ustanovení zákona o štátnej službe (§ 159a) a zákona o verejnej službe (§ 55) boli príslušným zamestnancom ministerstiev, ústredných orgánov štátnej správy  podriadených služobných úradov, krajských úradov a okresných radov  priznané výnimky z plnenia kvalifikačného a osobitného kvalifikačného predpokladu vzdelania. Z predložených podkladov, ktoré sú  spracované v prílohách č. 2 a 3 vyplýva, že v štátnej službe  podiel  zamestnancov ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy s priznanými výnimkami z kvalifikačného predpokladu vzdelania sa pohybuje v rozpätí  0 - 17 %, v podriadených služobných úradoch je to 0 - 24 %, v krajských úradoch 8,8 - 36 % a v okresných úradoch 6,0 - 49,7 %. Vo verejnej službe  podiel  zamestnancov ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy s priznanými výnimkami z kvalifikačného predpokladu vzdelania sa pohybuje v rozpätí  0 - 20,5  %, v podriadených služobných úradoch je to 0 - 33,33  %, v krajských úradoch 0 - 27,0 % a v okresných úradoch 6,0 - 68,0  %.   
Úloha B.3. bola splnená. Ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a krajské úrady vykonali analýzu finančných prostriedkov na vzdelávanie zamestnancov verejnej správy v ich pôsobnosti v roku 1999 podľa metodiky vypracovanej ministerstvom vnútra. Na základe výsledkov tejto analýzy ministerstvo vnútra vypracovalo súborný materiál, ktorý predložilo na rokovanie vlády SR (úloha B.8. uznesenia vlády SR č. 663/2000).  
I.4.	Plnenie špecifických úloh 
a)	Ministerstva školstva  SR , a to úloh B.4. a B.5. uznesenia vlády č. 663/2000.
Úloha B.4. bola splnená. Do novely zákona o ďalšom vzdelávaní  bola zapracovaná požiadavka na povinnú akreditáciu vzdelávacích programov pre zamestnancov a volených predstaviteľov  verejnej správy, a to do § 5 ods. 4 písm. a). 
 Úloha B.5.
Analýza pracovných činností vo verejnej správe si doposiaľ nevyžiadala vznik nových študijných odborov ani výraznejšiu inováciu profilov absolventov a obsahu vzdelávania príslušných študijných odborov stredných škôl a vysokých škôl. Prehľad príslušných študijných odborov je uvedený v  Prílohe č. 4. V tejto súvislosti treba uviesť, že v zmysle zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa pripravuje transformácia študijných odborov (§ 109), čo znamená, že od akademického roku 2004/2005 vysoké školy môžu prijímať študentov len na štúdium akreditovaných študijných programov podľa citovaného zákona. 
b)	Ministerstva vnútra SR, a to úloh B.6. B.10. a B.12. uznesenia vlády č. 663/2000 a ďalších, vyplývajúcich z koncepcie.
Úloha B.6. 
Požiadavka spĺňať  osobitné kvalifikačné predpoklady na vykonávanie niektorých činností v územnej samospráve bola premietnutá do zákona o verejnej službe, ktorý, ale najmä Zákonník práce upravuje aj ďalšie vzdelávanie zamestnancov, vrátane prehlbovania kvalifikácie. V nadväznosti na to je bezpredmetné plniť úlohu: zapracovať uvedené požiadavky  do zákona o obecnom zriadení  a zákona o samospráve vyšších územných celkov v rámci prípravy noviel týchto zákonov. Preto sa navrhuje zrušenie uvedenej úlohy. 
Úloha B.7.
Na základe uvedenej úlohy Inštitút pre verejnú správu, ktorý je v zriaďovateľskej pôsobnosti ministerstva vnútra bol s účinnosťou od 1. januára 2001  transformovaný z rozpočtovej organizácie na príspevkovú. Zmenou formy hospodárenia a jej  premietnutím do štatútu inštitútu sa vytvorili lepšie podmienky na plnenie jeho vzdelávacích služieb, najmä sa rozšírili možnosti realizácie vzdelávania aj z iných finančných zdrojov ako z príspevku ministerstva vnútra. 
Úloha B.8.
Ministerstvo vnútra v spolupráci s ministerstvom školstva predložilo “Analýzu výdavkov na vzdelávanie zamestnancov verejnej správy v roku 1999” na rokovanie vlády v auguste 2001. Z  analýzy (vypracovanej na základe podkladov ústredných orgánov štátnej správy, krajských úradov a vybraných miest a obcí) vyplynulo, že percentuálny podiel výdavkov na vzdelávanie zamestnancov štátnej správy k objemu vyplatených miezd v roku 1999 predstavoval 3,13 % a na vzdelávanie zamestnancov vybraných miest a obcí 1, 31 %. Tieto  výsledky boli v súlade so systémovým riešením financovania vzdelávania podľa schválenej koncepcie, ktorým je záväzné určenie objemu finančných prostriedkov na vzdelávanie, a to vo výške minimálne 1% z objemu vyplatených mzdových prostriedkov zamestnancov. Vláda SR svojím uznesením č. 964/2001 zobrala predloženú analýzu na vedomie, neakceptovala návrh premietnuť účelové vyčleňovanie  stanovenej minimálnej výšky finančných prostriedkov do zákona o ďalšom vzdelávaní, a  odporučila  obciam a vyšším územným celkom prijať navrhovanú zásadu v rámci ich rozpočtov.    	
Úloha B.9.
Z uznesenia  vlády č. 209/2002 vyplynulo, že úlohu treba plniť iným spôsobom. Na základe tohto uznesenia  (k správe o postupe  transformácie rozpočtových a príspevkových organizácií v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy)  ministerstvo vnútra navrhlo zaradiť do zoznamu organizácií, u ktorých má byť vykonaná zmena vlastníckych vzťahov podľa “transformačného zákona” štátnu príspevkovú organizáciu Inštitút pre verejnú správu s termínom zmeny k 1. 1. 2004. Navrhovaná transformácia inštitútu na neziskovú vzdelávaciu inštitúciu pre vzdelávanie zamestnancov štátnej správy i územnej samosprávy je v súlade s cieľom pôvodnej úlohy i s jej riešeniami podľa koncepcie. Z toho dôvodu je opodstatnené zrušiť pôvodnú úlohu B.9. uznesenia vlády č. 663/2000.  
Úloha B.10.
Ministerstvo vnútra v spolupráci s ministerstvom zahraničných vecí splnili úlohu predložiť na rokovanie vlády návrh na podpis a ratifikáciu čl. 6 ods. 2 Európskej charty miestnej samosprávy. Vláda predložený návrh schválila (uznesenie č. 967 z 10. 10. 2001) a Národná rada Slovenskej republiky svojím uznesením č. 2133 zo 17. mája 2002 vyslovila súhlas s uvedeným článkom, ktorý znie: “Podmienky služby zamestnancov miestnej správy sú také, aby umožňovali prijímať vysokokvalifikovaných ľudí podľa ich zásluh a schopností; na tento účel sa poskytujú primerané možnosti na vzdelávanie, odmeňovanie a perspektívu služobného postupu.”
Úloha B.12.
Po odstúpení splnomocnenca vlády SR pre reformu verejnej správy  a podpredsedu vlády I. Mikloša z funkcie hlavného koordinátora tejto reformy bolo ministerstvo vnútra poverené plnením úlohy “pripraviť návrh projektu PHARE, zameraného na prípravu ľudských zdrojov na začiatočnú etapu realizácie implementácie decentralizácie a modernizácie verejnej správy” (pôvodne adresovanej podpredsedovi vlády I. Miklošovi v spolupráci s ministrami školstva a vnútra). Na základe toho bol pripravený a od 3. januára do 3. júla 2002 realizovaný projekt PHARE č. SR-9913-05 Technická pomoc pri implementácii reformy verejnej správy. Projekt  splnil očakávaný cieľ:  prispieť k realizácii decentralizácie a modernizácie verejnej správy vzdelávaním odborníkov podieľajúcich sa  na uskutočňovaní presunu pôsobností z orgánov štátu na orgány samosprávy a pomoc pri príprave odborníkov na uplatňovanie novej legislatívy - zákona o štátnej službe a zákona o verejnej službe. V rámci projektu, ktorého logistiku zabezpečoval Inštitút pre verejnú správu  sa uskutočnili krátkodobé vzdelávacie programy pre manažérov procesu decentralizácie, pre poslancov regionálnych parlamentov a pre manažérov ľudských zdrojov ústredných orgánov štátnej správy (spolu 22 seminárov). Hlavnými odberateľmi výsledkov projektu boli Ministerstvo vnútra SR a Úrad pre štátnu službu.    
Ďalšie úlohy 
Ministerstvo vnútra zabezpečovalo v spolupráci s príslušnými ministerstvami odbornú prípravu zamestnancov krajských úradov a okresných úradov na základe svojej  pôsobnosti podľa zákona č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene     a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Odborná príprava sa uskutočňovala podľa nariadenia vlády SR č. 157/1977 Z. z. o osobitných kvalifikačných predpokladoch na výkon niektorých činností v krajských úradoch a okresných úradoch. Naďalej sa odborná príprava uskutočňuje pre zamestnancov krajských úradov a okresných úradov zaradených do verejnej služby. Ťažiskové postavenie pri realizácii uvedeného vzdelávania mal Inštitút pre verejnú správu. Informácia o realizácii vzdelávania je súčasťou správy o činnosti krajských úradov a okresných úradov, ktorú ministerstvo vnútra každoročne predkladá na rokovanie vlády. Prehľad o účastníkoch tohto vzdelávania je v prílohách č. 5 a 6.
Z uznesenia vlády SR č. 142 z 26. februára 2003 k návrhu ďalšieho postupu decentralizácie verejnej správy vyplýva, že po schválení projektu decentralizácie verejnej správy treba riešiť na základe nových podmienok aj odbornú prípravu príslušných zamestnancov, a to v rámci prípravy návrhov zákonov súvisiacich s procesom decentralizácie verejnej správy. 
Naďalej pôsobila Medzirezortná koordinačná komisia Ministerstva vnútra SR pre vzdelávanie vo verejnej správe . Jej členovia  vyjadrovali stanoviská  k zásadným materiálom a otázkam súvisiacim s realizáciou koncepcie vzdelávania vo verejnej správe (napríklad k Analýze výdavkov  na vzdelávanie zamestnancov verejnej správy v roku 1999,  realizácii vzdelávania v Inštitúte pre verejnú správu, realizácii príslušných projektov PHARE, vysokoškolskej príprave odborníkov pre verejnú správu). Po zriadení Úradu pre štátnu službu sa činnosť komisie zameriavala najmä na pôsobnosť ministerstva vnútra pri koordinácii vzdelávania zamestnancov územnej samosprávy. V nadväznosti na to sa pripravuje transformácia komisie zodpovedajúca novej pôsobnosti  ministerstva vnútra.   
Činnosť Ministerstva vnútra SR ako ústredného orgánu štátnej správy pre koordináciu vzdelávania zamestnancov obcí a vyšších územných celkov plniacich úlohy štátnej správy je obsahom druhej časti predkladaného materiálu. 
c)	Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, a to úlohy B.11. uznesenia vlády č. 663/2000.
Nadobudnutím účinnosti zákona o štátnej službe prešlo plnenie úlohy  navrhnúť Zásady personálneho plánovania a riadenia v štátnej správe do pôsobnosti Úradu pre štátnu službu.
d)	Úradu vlády SR, a to  
úlohy zabezpečovať realizáciu “Koncepcie vzdelávania pracovníkov štátnej správy v rámci integračného procesu”, ktorá bola schválená uznesením vlády SR č. 320/1999. V súlade s uvedenou koncepciou sa uskutočňujú vzdelávacie aktivity pre hlavnú cieľovú skupinu vzdelávania v rámci integračného procesu, a to pre zamestnancov odborov/sekcií európskej integrácie a ďalších relevantných odborov/sekcií ústredných orgánov štátnej správy. Informácie o plnení “Koncepcie vzdelávania pracovníkov štátnej správy v rámci integračného procesu”  sa predkladajú na rokovanie vlády každoročne v januári a v júli a po ich prerokovaní sú zverejnené na internetovej stránke Úradu vlády SR na adrese: www.integracia.vlada.gov.sk.       
I.5.	Realizácia koncepcie v podmienkach územnej samosprávy v nadväznosti na zákon o verejnej službe a Zákonník práce
Vláda SR v uznesení č. 663/2000 adresovala predstaviteľom územnej samosprávy (predsedovi Združenia miest a obcí Slovenska a prezidentovi Únie miest Slovenska)  tri odporúčania, a to v bodoch C.1., C.2. a C.3. V prvom, ktoré je dlhodobé,  odporučila vychádzať pri vzdelávacích aktivitách zabezpečovaných územnou samosprávou zo schválenej koncepcie. V ďalších dvoch odporučila  spolupracovať pri príprave návrhu na zriadenie verejnoprávnej vzdelávacej inštitúcie pre zamestnancov a volených predstaviteľov územnej samosprávy (C.2.) a pri analýze financovania vzdelávania v roku 1999.  
K jednotlivým odporúčaniam:
C.1. 
Združenie miest a obcí Slovenska (ZMOS) založilo v roku 1994 na účely vzdelávania Nadáciu vzdelávania samosprávy SR, avšak k 31. 12. 2002 bola jej činnosť oficiálne ukončená. Táto inštitúcia počas svojej existencie spolupracovala so sieťou 11 regionálnych vzdelávacích centier (RVC), ktoré svojou pôsobnosťou pokrývajú celé územie SR. Vo svojej činnosti sa riadili ročnými plánmi práce.  	
Sieť RVC je postavená na právnej forme neziskových záujmových združení obcí, pri každom RVC je vytvorená rada RVC, ktorej členmi sú predstavitelia samosprávy daného regiónu. Prakticky sú nezávislé, zriadené buď pri regionálnych združeniach miest a obcí, alebo majú vlastnú právnu subjektivitu. K 1. 1. 2003 je celkový počet pracovníkov RVC spolu 12 , pričom 10 RVC má po 1 pracovníkovi, v RVC Martine pracujú 2 pracovníci. 
Poslaním nadácie i RVC bolo posilnenie kvality miestnej samosprávy prostredníctvom profesionálnych aktivít, podporujúcich jej efektívnosť a schopnosť reagovať na potreby občanov. Ich úsilie smerovalo k tomu, aby bolo aktivitami oslovené celé územie Slovenska.  Vývin siete RVC je veľmi úzko spojený s podporou predstaviteľov samosprávy v jednotlivých  častiach Slovenska. Prehľad realizovaných vzdelávacích aktivít je uvedený v Prílohe č. 2. 
Z doterajších skúseností ZMOS-u vyplýva, že mnohí zvolení predstavitelia územnej samosprávy svoje ďalšie vzdelávanie a dobrovoľnú účasť na ňom ešte nechápu ako prirodzený prejav ich zodpovednosti k voličom, ktorých zastupujú.
Samosprávne kraje po ich zriadení  v januári 2002 zabezpečujú vzdelávanie svojich zamestnancov postupne na základe platnej legislatívy a vytváraných podmienok. Viaceré z nich si vypracovali vlastné koncepcie a plány vzdelávania. Pri ich realizácii využívajú  ponuky príslušných vzdelávacích  inštitúcií.  
Najväčším problémom pri realizácii vzdelávania zamestnancov a volených predstaviteľov územnej samosprávy je jeho finančné zabezpečenie. V tejto súvislosti predstavitelia územnej samosprávy kritizujú  prístup štátu, a to skutočnosť, že neumožňuje čerpať na vzdelávanie prostriedky zo štátneho rozpočtu a vyžaduje od územnej samosprávy zabezpečovať vzdelávanie z vlastných finančných zdrojov.  
C.2.
Pre ZMOS je vzdelávanie volených predstaviteľov a zamestnancov územnej samosprávy, trvalou prioritnou úlohou. Jej plnenie je v súčasnosti osobitne dôležité najmä v súvislosti s prechodom kompetencií na územnú samosprávu a s prípravou SR na vstup do Európskej únie. 
Po niekoľkoročných skúsenostiach v tejto oblasti ZMOS dospel vo svojich predstavách k reálnej podobe vlastnej samosprávnej vzdelávacej inštitúcie tzv. Školy samosprávy, ktorá by vznikla využitím existujúcich a dobre fungujúcich personálnych i technických kapacít RVC. Táto inštitúcia by na základe precíznej analýzy vzdelávacích potrieb v samospráve pripravila a uskutočňovala akreditované odborné kurzy pre zamestnancov územnej samosprávy.
C.3.
ZMOS i ÚMS zabezpečili spoluprácu vybraných miest a obcí pri analýze financovania vzdelávania v roku 1999.

II.	Ďalšie zameranie činnosti Ministerstva vnútra SR pri koordinácii vzdelávania zamestnancov územnej samosprávy plniacich úlohy    štátnej správy
II.1. Východiská
•	Koncepcia vzdelávania vo verejnej správe, 
•	Ústava Slovenskej republiky, podľa ktorej výkon štátnej správy prenesený na obec alebo na vyšší územný celok zákonom riadi a kontroluje vláda (Štvrtá hlava Územná samospráva, Čl. 71 ods. 2),
•	všeobecne záväzné právne predpisy upravujúce vzdelávanie a kvalifikačné predpoklady zamestnancov obcí a vyšších územných celkov, a prechod pôsobností z orgánov štátnej správy, najmä
a)	zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (kompetenčný zákon) podľa ktorého ministerstvo vnútra je ústredným orgánom štátnej správy pre koordináciu vzdelávania zamestnancov obcí a vyšších územných celkov plniacich úlohy štátnej správy, 
b)	zákon o verejnej službe 1, upravujúci  kvalifikačné predpoklady zamestnancov  (vzdelanie - stupeň vzdelania  a osobitný kvalifikačný predpoklad  - absolvovanie špeciálnych skúšok alebo špecializačných foriem vzdelávania ustanovených všeobecne záväzným právnym predpisom, ktoré sú nevyhnutné na získanie oprávnenia vykonávať určenú pracovnú činnosť) a  posudzovanie ich plnenia (§ 2 a § 3),
c)	nariadenie vlády SR č. 111/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú katalógy pracovných činností vo verejnej službe a o ich zmenách a dopĺňaní v znení neskorších predpisov a príloha č.1 Katalóg pracovných činností s prevahou duševnej práce vo verejnej službe,  v ktorom sú pri jednotlivých činnostiach uvedené požiadavky na stupeň vzdelania a osobitný kvalifikačný predpoklad s odkazom na príslušný všeobecne záväzný právny predpis ustanovujúci jeho splnenie, 
d)	Zákonník práce 1, upravujúci vzdelávanie (podľa § 153 a §154 zamestnávateľ sa stará o prehlbovanie kvalifikácie zamestnancov alebo o jej zvyšovanie, je povinný  rekvalifikovať zamestnanca a oprávnený uložiť zamestnancovi zúčastniť sa na ďalšom vzdelávaní s cieľom prehĺbiť si kvalifikáciu),
e)	zákon  č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov (podľa § 5  ods. 8 orgány štátu sa podieľajú na odbornej príprave zamestnancov obcí a poslancov obecných zastupiteľstiev),
f)	zákon č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (podľa § 7 ods. 5 štátne orgány a samosprávny kraj utvárajú podmienky na ďalšie vzdelávanie predsedov, poslancov zastupiteľstva a zamestnancov samosprávneho kraja), 
g)	zákon o ďalšom vzdelávaní 5, podľa ktorého vzdelávacia ustanovizeň je povinná požiadať MŠ SR o akreditáciu vzdelávacích aktivít uskutočňovaných pre zamestnancov a volených predstaviteľov verejnej správy; obsah, rozsah a podmienky absolvovania určí príslušný orgán verejnej správy), 
h)	vyhláška MV SR č. 121/2002 Z. z. o požiarnej prevencii, ktorá upravuje odbornú prípravu príslušných zamestnancov obcí, ako aj udelenie, odňatie a zverejňovanie (vo Vestníku vlády SR) oprávnenia na jej vykonávanie,
i)	zákon č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky v znení neskorších predpisov,
•	skúsenosti z doterajšieho zabezpečovania vzdelávania a kvalifikačných predpokladov zamestnancov územnej samosprávy,
•	Návrh ďalšieho postupu decentralizácie verejnej správy, ktorý vláda schválila uznesením č. 758 z 26. februára 2003 a nadväzujúce relevantné dokumenty a všeobecne záväzné právne predpisy.  
II.2. Doterajšia činnosť  
Postupný prechod pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky    (k 1. januáru, aprílu a júlu 2002,  k 1. januáru 2003, k 1. januáru 2004) rozložený na dlhšie časové obdobie a s tým súvisiace  ich postupné personálne zabezpečovanie  limitujú možnosti plnenia koordinačnej úlohy ministerstva vnútra v oblasti vzdelávania príslušných zamestnancov. Napriek tomu boli v dostatočnom časovom predstihu zabezpečené podmienky na vzdelávanie zamestnancov územnej samosprávy dotknutých prechodom pôsobností z orgánov štátnej správy. Takéto podmienky boli vytvorené v Inštitúte pre verejnú správu tým, že získal už 9. 4. 2001 akreditáciu  na uskutočňovanie adaptačného prípravného vzdelávania zamestnancov verejnej správy pre všetky úseky činností, vrátane činností, postupne prechádzajúcich na obce a vyššie územné celky (činnosti na úsekoch všeobecnej vnútornej správy, civilnej ochrany, životného prostredia, sociálnej práce, školstva, dopravy a cestného hospodárstva).  Na základe toho inštitút predkladal vyšším územným celkom i obciam a mestám aktuálne ponuky na uskutočňovanie akreditovaného vzdelávania najmä pre tie úseky činnosti, v ktorých došlo k najvýznamnejším presunom kompetencií. Obdobne boli ponúkané územnej samospráve tiež akreditované vzdelávacie aktivity Vzdelávacieho a technického ústavu civilnej ochrany v Slovenskej Ľupči. Relatívne slabšia odozva na tieto ponuky bola a je spôsobená najmä nedostatočnými finančnými možnosťami územnej samosprávy.
Hlavnou úlohou vzdelávacích aktivít v roku 2002 bolo poskytnúť relevantné informácie o procese decentralizácie verejnej správy a aplikácii súvisiacich zákonov najmä predsedom,  a poslancom samosprávnych krajov a vybraným riadiacim zamestnancom územnej samosprávy.  Z týchto aktivít možno spomenúť: vstupný informačný seminár pre predsedov a riaditeľov úradov samosprávnych krajov, odborný seminár pre vybraných zamestnancov samosprávnych krajov zameraný na výklad  zákona o verejnej službe a Zákonníka práce, a odborné semináre pre manažérov procesu decentralizácie na regionálnej a miestnej úrovni a tiež pre volených predstaviteľov samosprávnych krajov, ktoré už boli spomenuté v časti I.4. pri úlohe B.12. 
V nadväznosti na výsledky komunálnych volieb 6. a 7. decembra 2002 ministerstvo vnútra zabezpečilo vypracovanie projektov vstupnej odbornej prípravy  novozvolených primátorov miest a starostov obcí, ako aj poslancov obecných a mestských zastupiteľstiev. Inštitút pre verejnú správu, ktorý vypracoval uvedené projekty a zverejnil ponuku  na ich realizáciu je pripravený reagovať na oznámený záujem o ponúkané vzdelávacie aktivity. Príklady projektov  realizovaných a pripravených vzdelávacích aktivít sú uvedené v Prílohe č.7. 
Na základe kompetenčného zákona MV SR vypracovalo návrh zámerov pri koordinácii vzdelávania zamestnancov obcí a samosprávnych krajov plniacich  úlohy štátnej správy. Návrh bol dopracovaný na základe stanovísk členov Medzirezortnej koordinačnej komisie MV SR pre vzdelávanie vo verejnej správe, príslušných ministerstiev a relevantných zástupcov územnej samosprávy  (samosprávne kraje, ZMOS, ÚMS, profesné združenia samosprávy). Príslušné ministerstvá a územná samospráva boli súčasne požiadaní delegovať zástupcu na spoluprácu s MV SR pri koordinácii vzdelávania. V nadväznosti na to boli zámery prerokované a akceptované na  pracovnej porade s delegovanými zástupcami (v novembri 2002), a dohodol sa postup a spolupráca pri ich uskutočňovaní v najbližšom období. V rámci toho bol akceptovaný návrh ministerstva vnútra, že prvoradou úlohou je   
•	zistiť  aký je stav zabezpečovania odbornej prípravy zamestnancov územnej samosprávy na vykonávanie činností, ktoré sú plnením prenesených úloh štátnej správy,  
•	a v nadväznosti na to analyzovať, či tento stav vyhovuje požiadavkám na kvalifikované plnenie jednotlivých úloh a na základe toho navrhnúť a potom aj presadzovať opodstatnené zmeny. 
Návrh vychádzal z toho,  že pred prenosom pôsobností na obce a VÚC vykonávali príslušné činnosti zamestnanci krajských úradov  a okresných úradov, od ktorých sa vyžadovalo absolvovať odbornú prípravu, aby získali osobitné kvalifikačné predpoklady na vykonávanie týchto činností. Na základe toho jednotlivé ministerstvá vypracovali prehľady o činnostiach zamestnancov územnej samosprávy a o návrhoch na ich ďalšie vzdelávanie. Viaceré ministerstvá (školstva, životného prostredia, vnútra, práce, sociálnych vecí a rodiny) navrhli zmeny oproti súčasnému stavu, najmä premietnutie ďalších požiadaviek na osobitné kvalifikačné predpoklady do príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov. Príklady prehľadov, a to  za činnosti v odvetvovej pôsobnosti ministerstva vnútra sú uvedené v Prílohe č. 8 a za činnosti v odvetvovej pôsobnosti ministerstva školstva sú uvedené v Prílohe č. 9.  
II.3. Ďalšie zameranie činnosti ministerstva vnútra 
Hlavným cieľom ministerstva vnútra pri plnení pôsobnosti ústredného orgánu štátnej správy pre koordináciu vzdelávania zamestnancov územnej samosprávy plniacich úlohy štátnej správy je prispieť k vytvoreniu efektívneho systému ďalšieho vzdelávania týchto zamestnancov,  ale aj k jeho premietnutiu do vzdelávania volených predstaviteľov a ďalších zamestnancov územnej samosprávy. V súlade s tým,  v nadväznosti na uvedené východiská a doterajšiu činnosť, ministerstvo vnútra bude koordinovať postup príslušných ministerstiev a územnej samosprávy pri vytváraní podmienok na dôslednú realizáciu koncepcie vzdelávania najmä v týchto  oblastiach:  
a)	realizácia návrhov na ďalšie vzdelávanie zamestnancov územnej samosprávy plniacich úlohy štátnej správy vypracovaných príslušnými ministerstvami a ich aktualizácia so zameraním na 
•	legislatívne zabezpečovanie vzdelávania -  premietnutie návrhov na ďalšie vzdelávanie  (najmä vzdelávanie zamerané na získanie osobitných kvalifikačných  predpokladov a na systematické prehlbovanie kvalifikácie) do všeobecne záväzných právnych predpisov,  
•	premietnutie návrhov do pracovných poriadkov samosprávnych krajov, miest a obcí ( v súlade s príslušnými ustanoveniami zákona o verejnej službe), 
•	zabezpečenie účasti príslušných ministerstiev na predkladaní návrhov zmien do Katalógu pracovných činností s prevahou duševnej práce vo verejnej službe, a to časti týkajúcej sa územnej samosprávy (pretože v súčasnosti predkladanie návrhov je iba v kompetencii vyšších územných celkov, obcí a miest);  
b)	uplatňovanie  princípu, že vzdelávanie je podsystémom riadenia a rozvoja ľudských zdrojov. Dôležité je dosiahnuť menovitú výkonnú zodpovednosť za uplatňovanie tohto princípu   vo vzťahu k zamestnancom územnej samosprávy, ktorí plnia úlohy štátnej správy (napríklad delegovať ju na riaditeľov úradov samosprávnych krajov, prednostov mestských a obecných úradov, spoločných obecných úradov). Súčasne sa tým určia na strane územnej samosprávy partneri, zodpovední za spoluprácu pri vytváraní podmienok na systematické vzdelávanie príslušných zamestnancov; 
c)	určovanie priorít a úloh  týkajúcich sa obsahu a štruktúry vzdelávania, jeho zabezpečovania, ako aj medzinárodnej spolupráce so zameraním na:
•	vymedzenie obsahu a výstupov vzdelávania (štandardov vedomostí, schopností a zručností), ktoré musí vychádzať z analýzy pracovných činností príslušných zamestnancov. Rozhodujúce postavenie v tejto oblasti majú príslušné ministerstvá, v ktorých pôsobnosti sú vykonávané činnosti. V súlade s koncepciou vzdelávania bude ministerstvo vnútra v spolupráci s príslušnými ministerstvami, partnermi z územnej samosprávy, ako aj s príslušnými vysokými školami   presadzovať požiadavku, aby navrhovaný obsah vzdelávania umožňoval získať aj aktuálne všeobecné vedomosti a zručnosti potrebné na vykonávanie činností pre fyzické a právnické osoby na požadovanej kvalitatívnej úrovni,  
•	iniciovanie,  metodické usmerňovanie a vyhodnocovanie analýzy vzdelanostnej úrovne príslušných zamestnancov najmä z hľadiska plnenia osobitných kvalifikačných predpokladov na výkon príslušných činností,
•	presadzovanie systematickej starostlivosti o odbornú úroveň zamestnancov po celú dobu ich pracovného pôsobenia, postupné zavedenie jednotlivých druhov vzdelávania podľa schválenej koncepcie umožňujúce získať, udržiavať, doplňovať a rozvíjať vedomosti a zručnosti potrebné na kvalitný, profesionálny výkon činností na príslušnom pracovnom mieste, predovšetkým
•	adaptačné vstupné a adaptačné prípravné vzdelávanie,
•	prehlbovanie kvalifikácie,
•	funkčné vzdelávanie,
•	postupnú realizáciu vzdelávania na základe plánov (vzdelávania) osobného rozvoja zamestnanca  vychádzajúcich z analýzy jeho vzdelávacích potrieb a požiadaviek  zamestnávateľa. To vyžaduje, aby sa na ich príprave a aktualizácii podieľal zamestnanec i zamestnávateľ a aby sa tiež vyhodnocoval prínos absolvovaného vzdelávania;
•	zabezpečovanie  a rozvíjanie efektívnej medzinárodnej spolupráce, ktorej prioritou bude príprava zamestnancov na plnenie úloh vyplývajúcich z nášho členstva v EÚ;
d)	spolupráca príslušných ministerstiev, vyšších územných celkov miest a obcí pri vytváraní podmienok na systematické vzdelávanie zamestnancov so zameraním na:
•	riešenie zásadných otázok v tejto oblasti prostredníctvom  pracovných porád zástupcov delegovaných územnou samosprávou a príslušnými ministerstvami,
•	riešenie spolupráce s malými obcami prostredníctvom spoločných obecných úradov, prípadne regionálnych združení,
•	iniciovanie tvorby informačného systému, poskytujúceho zúčastneným stranám i širšej verejnosti relevantné informácie o systéme vzdelávania príslušných zamestnancov, najmä využitie internetových stránok príslušných ministerstiev na  zverejňovanie aktuálnych informácií;
e)	inštitucionálne zabezpečovania vzdelávania so zameraním na:    
•	uplatňovanie  požiadavky, že vzdelávacie inštitúcie sú povinné požiadať MŠ SR o akreditáciu vzdelávacích aktivít uskutočňovaných pre zamestnancov a volených predstaviteľov územnej samosprávy, 
•	presadenie požiadavky, aby Inštitút pre verejnú správu po jeho transformácii na neziskovú organizáciu uskutočňoval vzdelávanie aj pre zamestnancov územnej samosprávy, vrátane súvisiacej poradenskej, metodickej a informačnej činnosti, a tiež  požiadavky na zastúpenie relevantných predstaviteľov príslušných ministerstiev a územnej samosprávy v správnej rade tejto pripravovanej neziskovej vzdelávacej organizácie, 
•	zverejňovanie aktuálnych informácií o vzdelávacích inštitúciách, ktoré získali  akreditáciu na uskutočňovanie vzdelávacích aktivít pre príslušných zamestnancov územnej samosprávy, a to na internetovej stránke ministerstva školstva a ministerstva vnútra, aj vo Vestníku vlády SR. Podľa zákona o ďalšom vzdelávaní MŠ SR zverejňuje štvrťročne vo svojom  publikačnom prostriedku a na svojej internetovej stránke zoznam vzdelávacích ustanovizní, ktorým bolo vydané alebo odobraté potvrdenie o akreditácii. V tejto súvislosti je žiaduce  prispôsobiť štruktúru  poskytovaných informácií, termíny ich zverejňovania a publikačné prostriedky  potrebám a možnostiam územnej samosprávy (napríklad všetky obce nemajú prístup na internet), 
•	nadviazanie a rozvíjanie spolupráce s vysokými školami, príslušnými vzdelávacími inštitúciami a profesnými zduženiami zamestnancov, ich zapojenie do riešenia kľúčových otázok rozvoja systému vzdelávania a dosiahnutie vzájomnej informovanosti o participácii na rozvoji ďalšieho vzdelávania príslušných zamestnancov. V spolupráci s vysokými školami presadzovať najmä:
•	premietnutie požiadaviek  praxe do prípravy profilov absolventov nových študijných programov akreditovaných v zmysle zákona o vysokých školách,
•	zlepšenie podmienok na rozvoj výskumu v oblasti verejnej správy a využívanie jeho výsledkov v praxi,
•	aplikáciu nových teoretických poznatkov príslušných vedných disciplín, ale aj metód a foriem vzdelávania  v ďalšom vzdelávaní príslušných zamestnancov; 
f)	finančné zabezpečovanie vzdelávania  so zameraním na:
•	presadzovanie princípov podľa schválenej koncepcie, a to:
•	transparentnosť finančných tokov,
•	viaczdrojovosť financovania,
•	porovnateľnosť financovania vzdelávania v územnej samospráve a v štátnej správe,
•	povinnosť úhrady výdavkov na vzdelávanie na ťarchu toho, kto vzdelávanie požaduje,
•	riešenie financovania vzdelávania v rámci pripravovanej finančnej decentralizácie a daňovej reformy,
•	presadzovanie neziskového princípu hospodárenia vzdelávacích inštitúcií,
•	dosiahnutie záväzného  určenia objemu finančných prostriedkov na vzdelávanie na vymedzené časové obdobie (rok). 
Záver
Z predloženej správy vyplýva, že boli splnené všetky termínované úlohy uznesenia vlády SR č. 663/2000 okrem dvoch, ktoré sa navrhujú na zrušenie. Realizácia koncepcie je proces ovplyvňovaný veľkým množstvom objektívnych i subjektívnych činiteľov. Doterajšia prax potvrdzuje, že niektoré zámery koncepcie sa presadzujú relatívne dobre, kým iné ťažšie, čiastočne a postupne. Z relatívne dobre presadzovaných zámerov a úloh možno spomenúť napríklad: premietnutie navrhovaných druhov vzdelávania zamestnancov štátnej služby (adaptačné, funkčné, prehlbovanie kvalifikácie zvyšovanie kvalifikácie, rekvalifikácia a súvisiace povinnosti a práva zamestnancov a zamestnávateľov), vrátane riadenia tohto procesu Úradom pre štátnu službu SR  do zákona o štátnej službe a premietnutie požiadavky na povinnú akreditáciu vzdelávacích programov  pre zamestnancov a volených predstaviteľov verejnej správy do novely zákona o ďalšom vzdelávaní.  
Doteraz  najťažšie presadzovaným koncepčným zámerom je záväzné účelové vyčleňovanie finančných prostriedkov na ďalšie vzdelávanie zamestnancov verejnej správy vo výške najmenej 1 % z objemu vyplatených mzdových prostriedkov za predchádzajúci rok. Z viacerých podkladov, ktoré predložili ministerstvá, ústredné orgány štátnej správy, krajské úrady i Združenie miest a obcí vyplýva, že finančné zabezpečenie vzdelávania je limitujúcim faktorom dôslednej realizácie schválenej koncepcie. V tejto súvislosti sa očakáva, že k riešeniu tohto problému prispeje najmä systémový prístup k vzdelávaniu zamestnancov, výraznejšie pôsobenie neziskových vzdelávacích ustanovizní a  pripravovaná daňová reforma.  
Legislatívne zabezpečenie úloh v oblasti vzdelávania zamestnancov (úradníkov) vo verejnej službe je relatívne voľnejšie ako  v štátnej službe. Z toho dôvodu na základe schválenej koncepcie je opodstatnené zdôrazniť porovnateľnosť postupného vytvárania podmienok na systematické vzdelávanie oboch skupín zamestnancov (úradníkov v štátnej službe a úradníkov vo verejnej službe).   
Rozhodujúcu úlohu pri zavádzaní a uskutočňovaní  systematického vzdelávania zamestnancov štátnej služby v zmysle schválenej koncepcie a zákona o štátnej službe má Úrad pre štátnu službu, ktorý od svojho  zriadenia pripravuje podmienky na jej plnenie. 
Ministerstvo vnútra SR je pripravené plniť v spolupráci s príslušnými ministerstvami a kompetentnými zástupcami územnej samosprávy  úlohy ústredného orgánu štátnej správy na koordináciu vzdelávania zamestnancov obcí a vyšších územných celkov plniacich úlohy  štátnej správy. 
Cieľ schválenej koncepcie, a to: vytvoriť efektívny systém vzdelávania ľudských zdrojov v štátnej správe i v územnej samospráve ako predpoklad  kvalifikovaného plnenia úloh decentralizovanej, modernej verejnej správy v SR, ale aj úloh kandidátskej a v budúcnosti členskej krajiny Európskej únie je dlhodobá úloha. Vláda SR potvrdila jej aktuálnosť, keď vo svojom programovom vyhlásení, v časti týkajúcej sa verejnej správy vyhlásila: “Dôslednou realizáciou koncepcie vzdelávania vo verejnej správe vláda vytvorí podmienky pre to, aby zamestnanci orgánov územnej samosprávy i štátnych orgánov zabezpečovali výkon služieb pre fyzické a právnické osoby na požadovanej kvalitatívnej úrovni.” Tým zároveň potvrdila aktuálnosť bodu A.1. uznesenia vlády SR č. 663/2000, ktorým bola schválená koncepcia vzdelávania vo verejnej správe.   
Závery vyplývajúce z predloženého materiálu sú premietnuté do návrhu uznesenia vlády. V časti B. navrhovaného uznesenia vlády sa odporúča zrušiť v nadväznosti na obsah prvej časti materiálu – správy, úlohy z predchádzajúcich uznesení vlády SR, ktoré sú už neaktuálne (úloha B.1. uznesenia vlády SR č. 407/1998 a úloha B.6. unesenia vlády SR č. 548/1999, nadväzujúce na koncepciu vzdelávania vo verejnej správe z roku 1995, nahradenú novou koncepciou z roku 2000), ktorých plnenie vyplýva z príslušných zákonov (úloha č. B.1. uznesenia vlády SR č. 663/2000) alebo je  zabezpečené iným spôsobom (úlohy B.6. a B.9. uznesenia vlády SR č. 663/2000).
Úlohy vyplývajúce z druhej časti predloženého materiálu sú premietnuté  do časti C. návrhu uznesenia vlády SR.