Legislatívny zámer návrhu
zákona o ozbrojených silách

I. Všeobecná časť

1.	Dôvody  spracovania legislatívneho zámeru návrhu zákona o ozbrojených silách    

Vláda Slovenskej republiky sa vo svojom programovom vyhlásení zaviazala presadiť optimálny variant zaručenia bezpečnosti Slovenskej republiky, ktorý vychádza zo snahy získať plnohodnotné členstvo v NATO. Prioritnou úlohou na splnenie tohto cieľa je pripraviť ucelenú bezpečnostnú stratégiu, obrannú stratégiu a vojenskú stratégiu. Z týchto stratégií vyplynie potreba vypracovania zákonnej úpravy nového základného zloženia ozbrojených síl. Týmto sa zloženie ozbrojených síl Slovenskej republiky priblíži k zloženiu ozbrojených síl niektorých členských štátov NATO. Ozbrojené sily Poľskej republiky tvoria pozemné vojská, letecké vojská a vojská protivzdušnej obrany a vojenské námorníctvo; ozbrojené sily Maďarskej republiky sa skladajú z armády a pohraničnej stráže; armáda sa skladá z  pozemného vojska, vojenského letectva a protivzdušnej obrany, ozbrojené sily Španielskeho kráľovstva sa skladajú z pozemného vojska, námorných a vzdušných síl.

Nové základné zloženie ozbrojených síl vychádza z Dlhodobej strategickej koncepcie ozbrojených síl model 2010 ale aj zo záverov štúdie hodnotiacej komisie generála Garretta, spracovanej v máji 2000, kde sa v rámci hodnotenia obrany Slovenskej republiky uvádza, že „prítomnosť vojenských a polovojenských prvkov ozbrojených síl pod kontrolou troch samostatných ministerstiev (Ministerstva obrany Slovenskej republiky, Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Ministerstva dopravy, pôšt a  telekomunikácií Slovenskej republiky) komplikuje výcvik a plánovanie a porušuje princíp jednotného velenia v čase vojny“.
Pri návrhu základného zloženia ozbrojených síl sa vychádzalo aj zo Zmluvy medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy vzťahujúcej sa na štatút ich ozbrojených síl (NATO SOFA), ku ktorej Slovenská republika pristúpila Zmluvou medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy a inými štátmi zúčastnenými v Partnerstve za mier vzťahujúcej sa  na štatút ich ozbrojených síl.

Právna úprava ozbrojených síl je v  právnom poriadku Slovenskej republiky obsiahnutá vo viacerých právnych predpisoch a v súčasnosti  už nezodpovedá zmeneným spoločenským pomerom ani požiadavkám na vstup Slovenskej republiky do NATO. V navrhovanom zákone sa komplexne upraví problematika ozbrojených síl pri zohľadnení ich súčasných úloh tak, aby zodpovedala potrebám Slovenskej republiky. Upraví sa najmä zriadenie ozbrojených síl, ich základné zloženie, schvaľovanie  početného stavu, úlohy ozbrojených síl, riadenie ozbrojených síl, velenie ozbrojeným silám, civilná kontrola ozbrojených síl a medzinárodná spolupráca ozbrojených síl. 
Plán legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2001 ukladá Ministerstvu obrany Slovenskej republiky vypracovať legislatívny zámer návrhu zákona  o ozbrojených silách a návrh zákona o ozbrojených silách, ktorý komplexne upraví problematiku ozbrojených síl. 

2.	Súčasný právny stav a vzťah legislatívneho zámeru návrhu zákona k Ústave Slovenskej republiky a ostatným zákonom

Všeobecný právny rámec pre úpravu ozbrojených síl vytvára Ústava Slovenskej republiky.
Ústavným základom tejto všeobecnej úpravy je čl. 102 ods. 1 písm. k) podľa ktorého je hlavným veliteľom ozbrojených síl prezident Slovenskej republiky.  Uvedené ustanovenie stavia prezidenta Slovenskej republiky do pozície nadriadeného všetkým príslušníkom ozbrojených síl. Vychádzajúc z takto vymedzeného postavenia hlavy štátu, legislatívny zámer návrhu zákona o ozbrojených silách zaraďuje prezidenta Slovenskej republiky do sústavy orgánov riadenia ozbrojených síl, ako aj do sústavy orgánov velenia ozbrojeným silám. Podľa čl. 102 ods. 1 písm. m) Ústavy Slovenskej republiky prezident Slovenskej republiky môže na návrh vlády Slovenskej republiky nariadiť mobilizáciu ozbrojených síl, vyhlásiť vojnový stav alebo vyhlásiť výnimočný stav a ich skončenie, pričom podľa odseku 4 podrobnosti o výkone ústavných právomocí prezidenta podľa odseku 1 môže ustanoviť zákon.
S úlohami vyplývajúcimi pre Slovenskú republiku z oblasti kolektívnej obrany v prípade členstva v NATO vyplýva pre Slovenskú republiku pripravenosť prevziať na seba v plnej miere záväzky a povinnosti vyplývajúce zo Severoatlantickej zmluvy, vrátane politicko-vojenských a právnych záväzkov. Pre realizáciu integračných ambícií musí Slovenská republika podľa kritérií stanovených Alianciou odstrániť všetky ústavné a právne obmedzenia, ktoré súvisia s jej potencionálnymi záväzkami vyplývajúcimi z kolektívnej obrany. Tieto obmedzenia sa týkajú predovšetkým kodifikácie kolektívnej obrany a ústavnej priority medzinárodných zmlúv pred vnútroštátnymi zákonmi ale aj opatrení na efektívnejšie riešenie pri vysielaní ozbrojených síl na území Slovenskej republiky.
Ústava Slovenskej republiky vytvára ústavné predpoklady pre riešenie týchto problémov a je právnym základom pre naplnenie uvedených obranných a bezpečnostných záujmov Slovenskej republiky.
Ozbrojené sily budú plniť úlohy aj mimo územia Slovenskej republiky v rámci účasti na pozorovateľských monitorovacích misiách OSN, za účelom humanitárnej pomoci a vojenských cvičení, ale aj pri plnení záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu.
Podľa čl. 86 písm. k) súhlas na vyslanie ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky vyslovuje NR SR a podľa čl. 86 písm. l) vyslovuje Národná rada Slovenskej republiky súhlas s prítomnosťou zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky.
Právomoc vysloviť súhlas s prítomnosťou zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky sa však nezveruje Národnej rade Slovenskej republiky výlučne. V prípadoch, ak pôjde o prítomnosť zahraničných ozbrojených síl na účel humanitárnej pomoci, vojenských cvičení alebo mierových pozorovateľských misíí alebo o súhlas s prechodom zahraničných ozbrojených síl cez územie Slovenskej republiky z rovnakých dôvodov, bude vyslovenie súhlasu v právomoci vlády Slovenskej republiky (čl. 119 písm. o) Ústavy SR).
Vláda rozhoduje o vyslaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky, ak ide o plnenie záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu a to najdlhšie po dobu 60 dní (čl. 119 písm. p) Ústavy SR). Toto rozhodnutie vláda bezodkladne oznámi NR SR.
Problematika vyslania ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky, ako aj problematika prítomnosť zahraničných ozbrojených síl  na území Slovenskej republiky upravená v Ústave SR vytvára rámec pre úpravu medzinárodnej spolupráce ozbrojených síl, ktorá bude upravená v zákone o ozbrojených silách.
Podľa čl. 119 písmeno n) Ústavy Slovenskej republiky vláda Slovenskej republiky rozhoduje v zbore i o návrhu na nariadenie mobilizácie ozbrojených síl.

Zloženie ozbrojených síl je upravené v § 3 zákona č. 351/1997 Z. z. Branný zákon v znení zákona č. 401/ 2000 Z. z. Podľa tohto ustanovenia ozbrojené sily tvorí Armáda Slovenskej republiky (v pôsobnosti ministerstva obrany), Vojská ministerstva vnútra (v pôsobnosti ministerstva vnútra) a  Železničné vojsko (v pôsobnosti ministerstva dopravy, pôšt a  telekomunikácií). 
Armáda Slovenskej republiky bola zriadená zákonom  Národnej rady Slovenskej republiky č. 3/1993 Z. z. o zriadení Armády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov  a podľa tohto zákona je Armáda Slovenskej republiky rozhodujúcou súčasťou ozbrojených síl Slovenskej republiky. 
Vojská ministerstva vnútra boli zriadené uznesením vlády Slovenskej republiky č. 102 z 9. februára 1993. 
Železničné vojsko bolo zriadené zriaďovacou listinou ministra dopravy, spojov a verejných prác Slovenskej republiky č. 1540/M-93 z 31. decembra 1992. Železničné vojsko sa stalo súčasťou ozbrojených síl nadobudnutím účinnosti Branného zákona. 
Rozdelenie riadenia  ozbrojených síl do troch rezortov tak, ako je to v súčasnosti, odporuje požiadavke efektívneho riadenia ozbrojených síl pri plnení ich základného cieľa, a to  zabezpečenia obrany Slovenskej republiky, napr. riešenie krízových situácií pri súčasnom rozdelení ozbrojených síl je zložité, koordinácia činností a plnenie úloh si vyžaduje viac úsilia, viac personálu, materiálu a vynaložených finančných prostriedkov, ako v prípade, keď by ozbrojené sily riadil jeden rezort. 
Z  § 2 Branného zákona vyplývajú úlohy ozbrojených síl – brániť slobodu, nezávislosť, suverenitu a územnú celistvosť Slovenskej republiky pred vonkajším protivníkom a pomáhať pri odstraňovaní následkov mimoriadnej udalosti ohrozujúcej ľudské životy alebo majetok vo veľkom rozsahu (mimoriadna udalosť je definovaná v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov). Ozbrojené sily možno so súhlasom vlády Slovenskej republiky použiť aj na stráženie objektov dôležitých pre obranu štátu, na ochranu štátnych hraníc a v prípadoch ustanovených osobitným predpisom aj na ochranu verejného poriadku.
V zmysle § 4 Branného zákona rozhoduje o početnom stave ozbrojených síl vláda Slovenskej republiky v súlade s potrebami obrany štátu a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.
V súlade s § 2a ods. 2 zákona Národnej  rady Slovenskej republiky č. 3/1993 Z. z. o zriadení Armády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov rozhoduje o zložení jednotlivých druhov vojsk armády a ich početnom stave Rada obrany štátu na návrh ministra obrany Slovenskej republiky.
Ustanovenie § 8 zákona Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov  štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov upravuje pôsobnosť Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky ako ústredného orgánu štátnej správy Slovenskej republiky pre Železničné vojsko. Obdobne ustanovenie § 16 cit. zákona upravuje pôsobnosť Ministerstva vnútra Slovenskej republiky ako ústredného orgánu štátnej správy Slovenskej republiky pre riadenie Vojsk ministerstva vnútra. Pôsobnosť Ministerstva obrany Slovenskej republiky je upravená v ustanovení § 19 cit. zákona, podľa ktorého Ministerstvo obrany Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre výstavbu a riadenie Armády Slovenskej republiky.
Čiastkové otázky súvisiace s problematikou ozbrojených síl sú upravené v osobitných všeobecne záväzných právnych predpisoch.  
Právne vzťahy vojakov ozbrojených síl a štátu súvisiace so vznikom, zmenami a skončením vojenskej služby upravuje zákon č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov.
Poskytovanie peňažných náležitostí vojakom ozbrojených síl upravuje zákon 
č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach vojakov. 
Zákon č. 114/1998 Z. z. o sociálnom zabezpečení vojakov v znení zákona č. 131/    1999 Z. z. upravuje sociálne zabezpečenie vojakov ozbrojených síl.
Zákon č. 480/1992 Zb. o hmotnom zabezpečení vojakov a žiakov škôl ozbrojených síl a ich zodpovednosti za škodu v znení neskorších predpisov, je jediný všeobecne záväzný predpis, ktorý v súčasnosti upravuje zabezpečenie vojakov naturálnymi náležitosťami.
 	Vládne nariadenie č. 41/1961 Zb. o ubytovaní ozbrojených síl vychádza z § 24 zákona 
č. 40/1961 Zb. o obrane Československej socialistickej republiky v znení neskorších predpisov             a  upravuje ubytovanie ozbrojených síl.

3. Vzťah legislatívneho zámeru k právu Európskej únie

Predkladaný legislatívny zámer návrhu zákona o ozbrojených silách svojou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe o obrane Slovenskej republiky.
V práve Európskej únie je problematika, ktorá sa navrhuje upraviť v legislatívnom zámere návrhu zákona o ozbrojených silách  upravená v hlave I  čl. 6 bode 2 a v hlave V čl. 11 až 28 Zmluvy o Európskej únii zo 7. februára l992, ktorá nadobudla účinnosť l. novembra l993 v znení Amsterdamskej zmluvy z 2. októbra 1997, ktorá nadobudla účinnosť 1. mája 1999.
Okruh problematiky upravený v legislatívnom zámere návrhu zákona o ozbrojených silách  sa týka aj oddielu II čl. 6 Európskej dohody o pridružení, uzatvorenej medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej v októbri l993, ktorá nadobudla účinnosť l. februára l995. 
Zmluva o Európskej únii v znení Amsterdamskej zmluvy ustanovuje, že únia rešpektuje základné ľudské práva, ktoré zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, podpísaný v Ríme 4. novembra l950, a ktoré vyplývajú z ústavných tradícií spoločných členských štátov ako všeobecné zásady Európskeho spoločenstva. Táto zmluva  upravuje v hlave V aj spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku, ktorá okrem spoločnej obrannej politiky sa vzťahuje aj na humanitárne a záchranné akcie, na nasadenie bojových jednotiek pri riešení kríz a pri upevňovaní mieru v Európe.
Na základe porovnania s právom Európskej únie možno konštatovať, že legislatívny zámer návrhu zákona o ozbrojených silách  je kompatibilný s právom Európskej únie.

4. Ekonomický vplyv
 
Legislatívny zámer návrhu zákona o ozbrojených silách je spracovaný v súlade s koncepciou reformy rezortu ministerstva obrany a s  predpokladaným znižovaním počtu príslušníkov ozbrojených síl. Nepredpokladá sa, že prijatie zákona vyvolá zvýšený vplyv na štátny rozpočet a nárast počtu príslušníkov ozbrojených síl. Zároveň neovplyvní zamestnanosť ani tvorbu pracovných miest.

II.  Legislatívny zámer
návrhu zákona o ozbrojených silách

 Cieľom legislatívneho zámeru návrhu zákona o ozbrojených silách je upraviť problematiku nového zloženia ozbrojených síl,  ich postavenia a úloh v systéme obrany, ako aj v celom systéme bezpečnosti  Slovenskej republiky.
		Z pohľadu súčasných požiadaviek pri presadzovaní vstupu Slovenskej republiky do NATO je potrebné v návrhu zákona o ozbrojených silách, najmä:

-	vymedziť predmet právnej úpravy,
-	upraviť zriadenie ozbrojených síl a ich zloženie, 
-	upraviť schvaľovanie početného stavu príslušníkov ozbrojených síl,
-	upraviť schvaľovanie hlavných druhov výzbroje a ich počtov,   
-	upraviť vojenskú prísahu, 
-	upraviť  úlohy ozbrojených síl a podmienky ich použitia, 
-	upraviť riadenie ozbrojených síl  a velenie ozbrojeným silám,
-	upraviť civilnú kontrolu ozbrojených síl,
-	upraviť prípravu ozbrojených síl,
-	upraviť financovanie ozbrojených síl,
-	upraviť použitie vojenskej zbrane príslušníkmi ozbrojených síl,
-	upraviť medzinárodnú spoluprácu ozbrojených síl, 
-	upraviť prechodné ustanovenia,
-	upraviť zrušovacie ustanovenia,
-	ustanoviť účinnosť zákona.

1. Predmet úpravy

Návrh zákona upraví právne vzťahy týkajúce sa zriadenia ozbrojených síl, ich zloženie, početné stavy a úlohy, prípravu, riadenie, velenie, rozvoj, doplňovanie a civilnú kontrolu ozbrojených síl, použitie vojenskej zbrane príslušníkmi ozbrojených síl, ako aj možnosti medzinárodnej spolupráce ozbrojených síl.

Odôvodnenie:

	Súčasná právna úprava spoločenských vzťahov, ktoré sa týkajú problematiky ozbrojených síl, nevyhovuje novým politickým, ekonomickým, spoločenským pomerom a integračným snahám Slovenskej republiky o začlenenie sa do transatlantických bezpečnostných štruktúr. Táto právna úprava je navyše roztrieštená vo viacerých všeobecne záväzných právnych predpisoch upravujúcich jednotlivé aspekty ozbrojených síl. Zákon o ozbrojených silách zabezpečí komplexnú úpravu tejto problematiky a súčasne vytvorí režim právnej regulácie tých právnych vzťahov, ktorých úprava v súčasnosti absentuje.

2. Zriadenie ozbrojených síl, ich zloženie, početný stav a hlavné druhy výzbroje

2. 1. Zriaďujú sa ozbrojené sily. Ozbrojené sily tvoria príslušníci ozbrojených síl; na plnení úloh ozbrojených síl sa podieľajú aj zamestnanci, ktorých pracovnoprávne vzťahy sú upravené osobitnými predpismi. 

2. 2.  Základné zloženie ozbrojených  síl:
1.	pozemné sily,
2.	vzdušné sily,
3.	Vojenská kancelária prezidenta Slovenskej republiky,
4.	Čestná stráž prezidenta Slovenskej republiky.

2. 3. Početný stav príslušníkov ozbrojených síl,  hlavné druhy výzbroje a  ich počty schvaľuje v súlade s potrebami obrany a medzinárodnými dohodami, ktorými je Slovenská republika viazaná, na návrh ministra obrany Slovenskej republiky vláda Slovenskej republiky.
	Početný stav Vojenskej kancelárie prezidenta Slovenskej republiky a Čestnej stráže prezidenta Slovenskej republiky schvaľuje v súlade so schváleným početným stavom príslušníkov ozbrojených síl na návrh ministra obrany Slovenskej republiky prezident Slovenskej republiky.
 
Odôvodnenie: 

V programovom vyhlásení deklarovala vláda Slovenskej republiky záujem Slovenskej republiky získať plnohodnotné členstvo v NATO. Zloženie ozbrojených síl a ich postavenie v systéme obrany Slovenskej republiky je potrebné upraviť tak, aby bolo kompatibilné so zložením ozbrojených síl členských štátov NATO. 
Slovenská republika podpísala   11. augusta 1995 v Bruseli Zmluvu  medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy, a inými štátmi zúčastnenými v Partnerstve za mier vzťahujúcu sa na štatút ich ozbrojených síl – NATO SOFA.  Oznámenie o podpísaní tejto zmluvy bolo uverejnené v Zbierke zákonov Slovenskej republiky pod č. 324/1997 Z. z.; predmetná zmluva nadobudla platnosť 13.  januára 1996. 
Článok 1 ods. 1 písm. a) –  pojem ozbrojené sily v tejto zmluve znamená personál patriaci k pozemným, námorným alebo vzdušným ozbrojeným silám jednej zmluvnej strany, ktoré sa nachádzajú na území štátu druhej zmluvnej strany Severoatlantickej zmluvy v súvislosti s ich oficiálnymi povinnosťami za podmienky, že dve zmluvné strany, ktorých sa to týka, sa môžu dohodnúť, že určití jednotlivci, jednotky alebo formácie sa nebudú považovať za súčasť ozbrojených síl alebo nebudú zahrnutí do ozbrojených síl na účely tejto zmluvy.
	Súčasné rozdelenie riadenia ozbrojených síl do troch rezortov odporuje požiadavke efektívneho riadenia a velenia ozbrojeným silám pri plnení ich základného cieľa – zabezpečenia obrany Slovenskej republiky. Zákon Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov  štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov v § 19 okrem iného ustanovuje, že Ministerstvo obrany  Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy Slovenskej republiky pre zabezpečovanie obrany Slovenskej republiky, z čoho vyplýva, že má za túto oblasť aj zodpovednosť. 
Doplňovanie ozbrojených síl a koordinácia úloh v mieri a riešenie krízových situácií je pri súčasnom zložení ozbrojených síl komplikované a vyžaduje na splnenie úloh viac úsilia, ako v prípade, keď by ozbrojené sily riadil len jeden rezort; V čase krízovej situácie  by riadenie ozbrojených síl, v prípade ich súčasného zloženia, bolo zložitejšie, ako v mierovom stave. 
	Vláda Slovenskej republiky na návrh ministra obrany Slovenskej republiky schváli podrobnejšie organizačné členenie pozemných síl a vzdušných síl. 

3. Vojenská prísaha

Znenie vojenskej prísahy bude prevzaté z § 5 zákona č. 351/1997 Z. z. Branný zákon v znení zákona č. 401/2000 Z. z. a upravené v nadväznosti na čl. 25 Ústavy Slovenskej republiky.

Odôvodnenie:

	Z hľadiska komplexnosti navrhovanej právnej úpravy bude upravená vojenská prísaha v návrhu zákona o ozbrojených silách v súlade s novelou Ústavy Slovenskej republiky – čl. 25, ktorý definuje obranu ako povinnosť a vec cti občanov.

4.  Úlohy ozbrojených síl

Pripravovaný zákon o ozbrojených silách  ustanoví najmä tieto úlohy ozbrojených síl:
-	brániť slobodu, nezávislosť, suverenitu, územnú celistvosť Slovenskej republiky a  nedotknuteľnosť jej hraníc,
-	pomáhať pri predchádzaní krízovým situáciám, počas krízových situácií, pri ktorých sú ohrozené životy a zdravie osôb alebo majetok vo veľkom rozsahu alebo  pri odstraňovaní ich následkov,
-	ozbrojené sily môžu plniť  úlohy  aj mimo územia Slovenskej republiky, ak to vyplýva zo záväzkov z medzinárodných zmlúv najmä o spoločnej obrane proti napadnutiu a úlohy v rámci mierových síl Organizácie Spojených národov a iných medzinárodných organizácií, pozorovateľských a monitorovacích misií Organizácie Spojených národov, OBSE a EÚ a vojenských misií medzinárodných organizácií.
Ozbrojené sily zabezpečujú leteckú prepravu ústavných činiteľov a v krízových situáciách na základe rozhodnutia veliteľa vzdušných síl, sa podieľajú aj na iných druhoch – leteckej prepravy (napr. leteckú zdravotnícku prepravu, leteckú pátraciu a záchrannú službu).
Ozbrojené sily  alebo ich časť možno so súhlasom vlády Slovenskej republiky použiť  aj
-	na ochranu osobitne dôležitých objektov a ďalších objektov dôležitých pre obranu Slovenskej republiky,
-	na ochranu štátnych hraníc Slovenskej republiky,
-	na ochranu verejného poriadku v súlade s osobitným zákonom.
	 
Odôvodnenie:

Základnou úlohou ozbrojených síl je pripravovať sa na obranu Slovenskej republiky a brániť ju proti vonkajšiemu ozbrojenému  napadnutiu, ďalšou úlohou je poskytnúť pomoc pri odstraňovaní následkov krízovej situácie  ohrozujúcej  životy, zdravie osôb  alebo majetok vo veľkom rozsahu. 
Ozbrojené sily môžu plniť aj úlohy ochrany objektov dôležitých pre obranu štátu, ochrany štátnych hraníc a ochrany verejného poriadku, ak s takýmto použitím ozbrojených síl vysloví súhlas vláda Slovenskej republiky. Práva a povinnosti príslušníkov ozbrojených síl sú  v týchto prípadoch  ustanovené v osobitnom predpise.
Ďalej sa navrhuje, aby ozbrojené sily mohli plniť úlohy, ktoré im vyplývajú najmä z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, a úlohy v rámci mierových síl Organizácie Spojených národov a iných medzinárodných organizácií, pozorovateľských a monitorovacích misií Organizácie Spojených národov, OBSE a EÚ a vojenských misií medzinárodných organizácií.
Priamo v zákone sa navrhuje zveriť ozbrojeným silám aj prepravu ústavných činiteľov, ktorá sa doteraz uskutočňovala na základe nariadenia Ministerstva vnútra SR z 25. júna 1993.

5. Riadenie ozbrojených síl a velenie ozbrojeným silám 

5. 1. Ozbrojené sily riadi:

a)	prezident Slovenskej republiky,
b)	vláda Slovenskej republiky,
c)	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky.

Prezident Slovenskej republiky v rámci svojej pôsobnosti 
-	schvaľuje základné vojenské poriadky,
-	zapožičiava čestné alebo historické názvy vojenským útvarom,
-	zapožičiava bojové zástavy.
                                                                                                                                                        Vláda Slovenskej republiky na návrh ministra obrany Slovenskej republiky
-	schvaľuje početný stav príslušníkov ozbrojených síl v súlade s potrebami bezpečnosti a obrany Slovenskej republiky a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republiky viazaná,
-	schvaľuje  koncepčné dokumenty pre rozvoj ozbrojených síl (napr. koncepciu výstavby ozbrojených síl),
-	schvaľuje na návrh ministra obrany Slovenskej republiky podrobnejšie organizačné členenie pozemných síl a vzdušných síl,
-	schvaľuje na návrh ministra obrany Slovenskej republiky hlavné druhy výzbroje a  ich počty v súlade s potrebami obrany a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná,
-	v ustanovenom rozsahu vyslovuje súhlas s použitím ozbrojených síl. 

Ministerstvo obrany Slovenskej republiky je ústredným orgánom štátnej správy pre výstavbu a riadenie ozbrojených síl. V súlade s navrhovaným zákonom o ozbrojených silách bude potrebné novelizovať zákon Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.
Pri zabezpečovaní úloh ozbrojených síl koná za ozbrojené sily Ministerstvo obrany Slovenskej republiky.  
V konaní pred súdmi v mene štátu zastupuje ozbrojené sily Ministerstvo obrany Slovenskej republiky.

5. 2. Ozbrojeným silám v rámci svojej pôsobnosti velia:

a)  prezident Slovenskej republiky ako hlavný veliteľ ozbrojených síl,
b)  náčelník generálneho štábu ozbrojených síl,
c)  veliteľ pozemných síl,
d)	veliteľ vzdušných síl,
e)	náčelník Vojenskej kancelárie prezidenta Slovenskej republiky,
f)	veliteľ Čestnej stráže prezidenta Slovenskej republiky,
g)  ďalší ustanovení velitelia.

Pôsobnosť prezidenta Slovenskej republiky ako hlavného veliteľa ozbrojených síl, náčelníka generálneho štábu ozbrojených síl, veliteľa pozemných síl, veliteľa vzdušných síl, náčelníka Vojenskej kancelárie prezidenta Slovenskej republiky, veliteľa Čestnej stráže prezidenta Slovenskej republiky a ďalších ustanovených veliteľov bude upravená v návrhu zákona. Ďalej bude potrebné v návrhu zákona ustanoviť aj nový orgán velenia ozbrojeným silám – generálny štáb ozbrojených síl, na ktorého čele bude  náčelník generálneho štábu ozbrojených síl. Súčasne zákon o ozbrojených silách  upraví zriadenie veliteľstva pozemných síl a veliteľstva vzdušných síl.
Náčelníka generálneho štábu ozbrojených síl, veliteľa pozemných síl, veliteľa vzdušných síl, náčelníka Vojenskej kancelárie prezidenta Slovenskej republiky a veliteľa Čestnej stráže prezidenta Slovenskej republiky  na návrh ministra obrany Slovenskej republiky vymenúva a odvoláva prezident Slovenskej republiky. Náčelník generálneho štábu ozbrojených síl, veliteľ pozemných síl a veliteľ vzdušných síl, náčelník Vojenskej kancelárie prezidenta Slovenskej republiky a veliteľ Čestnej stráže prezidenta Slovenskej republiky sú podriadení ministrovi obrany Slovenskej republiky, ktorému zodpovedajú za výkon svojich funkcií. 
Vymenúvanie a odvolávanie ďalších ustanovených veliteľov bude upravené interným normatívnym predpisom.  

Odôvodnenie:

Keďže zákonom o ozbrojených silách sa zruší zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 3/1993 Z. z. o zriadení Armády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, je potrebné v tomto zákone upraviť riadenie  ozbrojených síl a velenie ozbrojeným silám.
Zákon o ozbrojených silách komplexne upraví jednotnú sústavu orgánov riadenia ozbrojených síl a súčasne vymedzí pôsobnosť jednotlivých riadiacich orgánov tak, aby bol zabezpečený potrebný stupeň akcieschopnosti ozbrojených síl.  
V nadväznosti na ústavnú úpravu postavenia prezidenta Slovenskej republiky ako hlavného veliteľa ozbrojených síl a potrebu jednoznačného vymedzenia jednotlivých stupňov velenia ozbrojeným silám upraví zákon o ozbrojených silách aj sústavu orgánov velenia. Zákonom sa vymedzí právomoc prezidenta Slovenskej republiky ako hlavného veliteľa ozbrojených síl na vymenúvanie a odvolávanie náčelníka generálneho štábu ozbrojených síl, veliteľa pozemných síl, veliteľa vzdušných síl, náčelníka Vojenskej kancelárie prezidenta Slovenskej republiky a veliteľa Čestnej stráže prezidenta Slovenskej republiky.      	

6. Civilná kontrola ozbrojených síl

Civilnú kontrolu ozbrojených síl vykonávajú Národná rada Slovenskej republiky, jej výbory a poslanci Národnej rady Slovenskej republiky, vláda Slovenskej republiky, Úrad vlády Slovenskej republiky, Najvyšší kontrolný úrad a ďalšie štátne orgány, ktorým to ustanovujú osobitné predpisy. 
Pri kontrole dodržiavania pracovnoprávnych predpisov v zariadeniach ozbrojených síl je potrebné postupovať v súlade s § 270a Zákonníka práce. V týchto zariadeniach možno vykonať kontrolu len po predchádzajúcom súhlase Ministerstva obrany Slovenskej republiky.

Odôvodnenie:
	
Právna úprava ozbrojených síl doteraz komplexne neupravovala otázky civilnej kontroly ozbrojených síl, i keď možnosti tejto kontroly sú upravené vo viacerých všeobecne záväzných právnych predpisoch. Vzhľadom na špecifickosť úloh ozbrojených síl ako ozbrojeného nástroja štátnej moci je ich civilná kontrola nevyhnutná. 
Kontrola je upravená vo viacerých predpisoch napríklad v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 10/1996 Z. z. o kontrole v štátnej správe, v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade, v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.

7. Príprava  ozbrojených síl

Príprava ozbrojených síl spočíva v zabezpečení teoretickej a praktickej prípravy príslušníkov ozbrojených síl a prípravy ich materiálneho a technického zabezpečenia. Príprava ozbrojených síl musí byť vykonávaná predovšetkým s ohľadom na ich predpokladané použitie a v súlade s normami medzinárodného vojenského humanitného práva.
Cieľom tejto prípravy je vytvorenie a udržiavanie kapacít nevyhnutných na splnenie úloh ozbrojených síl na základe dostupných ľudských, finančných a materiálnych zdrojov.
Základom prípravy príslušníkov ozbrojených síl na plnenie úloh je  štúdium, príprava a výcvik, ktorý sa skladá z teoretickej časti a praktickej časti. Neoddeliteľnou súčasťou výcviku je získanie odbornej spôsobilosti, udržiavanie a rozvoj fyzických schopností, psychickej pripravenosti a výchova k hrdosti na štátne občianstvo Slovenskej republiky. 
Štúdium, príprava a  výcvik príslušníkov ozbrojených síl sa uskutočňuje vo vojenských školách, vojenských objektoch a v  iných objektoch na území  Slovenskej republiky alebo vo vzdušnom priestore Slovenskej republiky.
Štúdium, príprava a výcvik príslušníkov ozbrojených síl sa môže uskutočňovať aj mimo územia alebo mimo vzdušného priestoru Slovenskej republiky na základe medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná,  alebo na základe osobitných predpisov.

Odôvodnenie: 

Toto ustanovenie vymedzuje prípravu ozbrojených síl, ktorá je zložená z  prípravy príslušníkov ozbrojených síl a prípravy materiálneho a technického zabezpečenia ozbrojených síl. 
Vymedzuje sa cieľový stav prípravy ozbrojených síl, ktorý sa má dosiahnuť použitím procesov obranného plánovania; proces obranného plánovania bude definovaný v návrhu zákona o obrane Slovenskej republiky. 

8. Financovanie ozbrojených síl

Ozbrojené sily sú financované zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Ministerstva obrany Slovenskej republiky.

9. Použitie vojenskej zbrane vojakmi ozbrojených síl

	Príslušníci ozbrojených síl budú oprávnení použiť vojenské zbrane a zbraňové systémy pri výcviku a na plnenie úloh ozbrojených síl. Príslušníci ozbrojených síl budú oprávnení použiť vojenskú zbraň pri výkone poriadkovej, strážnej, eskortnej alebo dozornej služby  za podmienok ustanovených týmto zákonom.

Odôvodnenie:

Z hľadiska komplexnosti právnej úpravy ozbrojených síl je potrebné v návrhu zákona upraviť aj použitie vojenských zbraní a zbraňových systémov príslušníkmi ozbrojených síl. K tejto časti sa do zákona o ozbrojených silách recipujú niektoré ustanovenia zákona č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov a budú primerane upravené vzhľadom na predmet úpravy tohto zákona. 

10. Medzinárodná spolupráca ozbrojených síl

Ozbrojené sily spolupracujú s ozbrojenými silami iných štátov na základe medzinárodných zmlúv a členstva Slovenskej republiky v medzinárodných organizáciách.
Ozbrojené sily sa zúčastňujú na mierových operáciách pod velením medzinárodných organizácií, na vojenských cvičeniach mimo územia Slovenskej republiky a na vojenských cvičeniach  na území Slovenskej republiky spoločne s ozbrojenými silami iných štátov a zúčastňujú sa na výcviku  mimo územia  Slovenskej republiky.
V rámci medzinárodnej spolupráce je možné povoliť pobyt, prechod a prelet ozbrojených síl iných štátov cez územie Slovenskej republiky.

Odôvodnenie: 

Narastajúca medzinárodná spolupráca ozbrojených síl, ako aj snaha Slovenskej republiky o členstvo v NATO si vyžaduje, aby zákon o ozbrojených silách  podrobnejšie upravil nielen vysielanie ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky ale aj pobyt, prechod a prelet ozbrojených síl iných štátov cez územie Slovenskej republiky. 
Zákon č. 351/1997 Z. z. Branný zákon v znení zákona č. 401/2000 Z. z. čiastočne upravuje plnenie úloh ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky. 

11. Prechodné ustanovenia

V prechodných ustanoveniach bude potrebné upraviť právomoc ministra vnútra Slovenskej republiky a Ministerstva vnútra Slovenskej republiky vo vzťahu k vojskám ministerstva vnútra; právomoc ministra dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a  Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky vo vzťahu k  Železničnému vojsku, ktorá je upravená v doterajších právnych predpisoch, napr. v zákone č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov, v zákone č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach vojakov, v zákone č. 114/1998 Z. z. o sociálnom zabezpečení vojakov v znení zákona č. 131/1999 Z. z., v zákone č. 351/1997 Z. z. Branný zákon v znení zákona č. 401/2000 Z. z. vzhľadom na nové základné zloženie ozbrojených síl upravené v zákone o ozbrojených silách. V prechodných ustanoveniach sa upraví aj prechodné obdobie transformácie Vojsk ministerstva vnútra a Železničného vojska na plnenie úloh v ich rezortoch.
Tam kde sa vo všeobecne záväzných právnych predpisoch používa pojem vojak ozbrojených síl a Armáda Slovenskej republiky, rozumie sa tým príslušník ozbrojených síl a ozbrojené sily a to v súlade s terminológiou používanou v Ústave Slovenskej republiky.

Odôvodnenie:

Vzhľadom na to, že na základe zákona o ozbrojených silách  sa predpokladá transformácia Vojsk ministerstva vnútra a Železničného vojska do ozbrojených síl a preto bude potrebné upraviť režim právnych vzťahov, ktoré vznikli pred nadobudnutím účinnosti zákona o ozbrojených silách a ktoré sa budú realizovať po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. 

12. Zrušovacie ustanovenie

Schváleným zákonom o ozbrojených silách sa zrušia: 
-	zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 3/1993 Z. z. o  zriadení Armády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov,
-	§ 2 až  5  zákona č. 351/1997 Z. z. Branný zákon v znení zákona č. 401/2000 Z. z.,
-	§ 175 až 178, § 182 a 183 zákona č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov,
-	§ 73 zákona č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach vojakov.

13. Účinnosť zákona 

Účinnosť tohto zákona sa navrhuje od 1. júla 2002.

Právne predpisy, ktoré bude potrebné novelizovať  v súvislosti s prijatím  zákona o ozbrojených silách:
-	zákon Slovenskej národnej rady č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, (§ 8 Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky a Železničné vojsko, §  16 Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky a Vojská ministerstva vnútra, § 19 Ministerstvo obrany Slovenskej republiky a Armáda Slovenskej republiky),
-	zákon č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov,
-	zákon č. 351/1997 Z. z. Branný zákon v znení zákona č. 401/2000 Z. z.
-	zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov (§ 70),
-	zákon č. 380/1997 Z. z. o peňažných náležitostiach vojakov,
-	zákon č. 114/1998 Z. z. o  sociálnom  zabezpečení vojakov  v  znení  zákona č. 131/1999 Z  z. v týchto ustanoveniach: § 48 (právomoc ministra obrany a  ministra vnútra), § 60 ods. 6, § 70, § 71 ods. 2, § 72, § 73,  § 76 ods. 3, § 77 ods. 2, § 78, § 80, § 81, § 82  (organizácia a riadenie), § 86 ods. 2, § 88, § 99, § 100 a § 102 (spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia),
-	zákon Národnej rady Slovenskej republiky  č. 16/1993 Z. z. o Kancelárii prezidenta Slovenskej republiky.