Štatistická správa o základných vývojových tendenciách 
v hospodárstve SR v 1. polroku 2002 a aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2002 ^(1)

V 1. polroku sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt ^(2) v objeme 517,6 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku sa reálne zvýšil o 3,9 % (v bežných cenách o 7,9 %). Jeho prírastok bol o 1 p. b. vyšší ako v 1. polroku 2001. 

Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 466,4 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 3,2 %. Podiel medzispotreby na hrubej produkcii v úhrne za ekonomiku bol v podstate rovnaký ako pred rokom 61,6 % (rast o 0,1 p. b.). 

Z produkčného pohľadu vyššia tvorba hrubého domáceho produktu súvisela s rastom upravenej pridanej hodnoty v stavebníctve o 12,5 %, v ostatných službách ^(3) o 9,5 %, v pôdohospodárstve o 7,8 % a v priemysle o 0,2 % (v dôsledku jej zvýšenia vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody o 32,6 % a poklesu v priemyselnej výrobe o 1,9 % a v ťažbe nerastných surovín o 9,8 %). Minuloročnú úroveň nedosiahla v obchode, hoteloch a reštauráciách (o 1,2 %), doprave (o 2,3 %), poštových a telekomunikačných službách (o 2,7 %).

V priemyselnej výrobe pokles ovplyvnila nižšia tvorba pridanej hodnoty vo výrobe kovov a kovových výrobkov (o 23,4 %), vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 5 %). Priaznivo sa vyvíjala jej tvorba vo výrobe výrobkov chémie, z ropy a gumy (rast o 11,1 %) a vo výrobe potravín (rast o 8,4 %).  

Na strane použitia medziročný prírastok hrubého domáceho produktu sa dosiahol rastom domáceho dopytu o 3,4 % a zahraničného dopytu o 0,6 %. V rámci domáceho dopytu vyššia ako vlani bola konečná spotreba domácností o 5,6 % a konečná spotreba verejnej správy o 6,8 %. Tvorba hrubého fixného kapitálu klesla o 0,3 %. 

Vývoj hrubého fixného kapitálu bol ovplyvnený nižším celkovým prírastkom fixných aktív, hlavne v dôsledku väčšieho úbytku použitého investičného majetku (o 17,1 %). Tvorba nových fixných aktív vzrástla o 0,5 %. 

 Z vecného hľadiska sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu 151,2 mld. Sk realizovalo vo forme strojov a zariadení 89 mld. Sk a vo forme stavieb 53 mld. Sk. Nižšia tvorba hrubého fixného kapitálu súvisela s poklesom kapitálových výdavkov do strojov a do ostatných kapitálových aktív (zhodne o 0,8 %). Kapitálové výdavky do stavieb medziročne vzrástli (o 0,3 %).

Bežné príjmy domácností ^(4) podľa predbežného odhadu dosiahli 400,4 mld. Sk a v  porovnaní s 1. polrokom 2001 nominálne vzrástli o 7,5 % (reálne o 3,5 %). Z celkovej hodnoty bežných príjmov použili domácnosti na úhradu bežných výdavkov 90,2 mld. Sk a na svoju konečnú spotrebu 288,2 mld. Sk. 

Podiel konečnej spotreby domácností na HDP sa zvýšil o 0,8 p. b. na 52 %. V jej štruktúre najväčšiu časť tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (28,3 %), výdavky na bývanie (20,6 %) a na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (10,7 %). Najrýchlejšie rástli výdavky na rozličné tovary a služby (o 12,7 %), potraviny a nealkoholické nápoje (o 6,7 %), nábytok, bytové vybavenie a bežnú údržbu domácností (o 6,6 %), spoje (o 6,4 %) a dopravu (o 6,1 %). Medziročne poklesli výdavky na vzdelanie (o 6,9 %), na alkoholické nápoje a tabak (o 0,2 %). 

Tendencia poklesu medziročnej inflácie, ktorá začala v auguste minulého roku, pokračovala aj v 1. polroku. Jej vývoj bol výrazne ovplyvnený spomalením procesu deregulácie. Rast regulovaných cien po januárovom zvýšení sa v ďalších mesiacoch stabilizoval, jadrová inflácia sa postupne znižovala. V dôsledku toho medziročná inflácia klesla zo 6,2 % v januári na 2,6 % v júni, kedy bola najnižšia od roku 1991 (regulované ceny boli vyššie o 5,5 %, jadrová inflácia bola na úrovni 1,2 %). V priemere za 1. polrok dosiahla 3,9 %. 

Peňažný agregát M1 bol ku koncu júna medziročne vyšší o 15,2 % pri pomalšom raste obeživa. Peňažný agregát QM (kvázipeniaze) vzrástol o 5,7 % pri rýchlejšom tempe vkladov v cudzej mene. Celkový objem korunových úverov bol oproti rovnakému obdobiu vlani nižší o 2,1 %, vplyvom poklesu objemu úverov poskytnutých podnikom o 6,4 % (na 212,8 mld. Sk). Úvery obyvateľstvu vzrástli o 19 % na 55,1 mld Sk. ^(5)

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky ^(6) ku koncu júna 2002 skončilo schodkom 24,7 mld. Sk, z toho 9,5 mld. Sk súviselo s reštrukturalizáciu úverového portfólia komerčných bánk. Bežné hospodárenie štátu sa na schodku podieľalo 15,1 mld. Sk. Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 4,8 % z HDP (deficit bežného hospodárenia 2,9 %). 

Príjmy štátneho rozpočtu dosiahli 102,8 mld. Sk a tvorili 46,7 % ročnej rozpočtovanej hodnoty. Oproti časovému podielu z ročného objemu boli nižšie o 7,2 mld. Sk, pri nižších výnosoch z nedaňových príjmov o 5 mld. Sk a príjmov zo splácania úverov, pôžičiek a z predaja majetkových účastín o 5,1 mld. Sk. Vyššie výnosy boli z daňových príjmov o 2,3 mld Sk najmä v oblasti dane z príjmov právnických osôb (o 4,2 mld. Sk).

Výdavky štátneho rozpočtu sa realizovali v objeme 127,5 mld. Sk, s plnením ročného rozpočtu na 49,4 %. Bez výdavkov na reštrukturalizáciu bánk dosiahli 117,9 mld. Sk a oproti časovému podielu z ročného objemu boli nižšie o 11 mld. Sk, z toho bežné výdavky na verejnú spotrebu obyvateľstva a štátu o 10,3 mld. Sk a kapitálové výdavky o 7,3 mld. Sk.

V zahraničnom obchode pokračoval medziročný pokles vývozu tovaru (s výnimkou apríla a júna), ktorý sa začal prejavovať v posledných mesiacoch minulého roku. Po viacročnom raste aj objem dovozu za 1. polrok nedosiahol minuloročnú úroveň (v dôsledku vývoja v januári a marci). 

V zahranično-obchodnej činnosti zameranej na tovary a služby podľa predbežných výsledkov pasívne saldo oproti 1. polroku 2001 kleslo o 0,9 mld. Sk na 33,8 mld. Sk (v bežných cenách). ^(7)  V jeho objeme sa premietlo pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov vo výške 44,1 mld. Sk a aktívne saldo vývozu a dovozu služieb v objeme 10,3 mld. Sk.  Podiel pasívneho salda na hrubom domácom produkte sa medziročne znížil o 0,7 p. b. na 6,5 %. Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) klesla na 70,7 % (o 4,8 p. b.). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa znížila na 77,2 % (o 5,6 p. b.).

Korporácie nefinančného a finančného sektora podľa predbežných výsledkov vytvorili spolu zisk v objeme 79 mld. Sk. ^(8) V porovnaní s 1. polrokom 2001 bol nižší o 15,6 % pri predstihu rastu nákladov oproti výnosom v obidvoch sektoroch. 

Degresívny vývoj zisku ovplyvnili výsledky nefinančných korporácií, ktorých zisk medziročne klesol o 18,4 % na 68,7 mld. Sk. Finančné korporácie dosiahli zisk 10,3 mld. Sk, oproti vlaňajšku vyšší o 9,4 % (v dôsledku rastu v 2. štvrťroku o 174,6 %). Z hľadiska charakteru produkcie výraznejšie klesla tvorba zisku v odvetviach produkujúcich trhové výrobky (o 23,3 %), v odvetviach zameraných na poskytovanie služieb klesla miernejšie (o 6 %).

V nefinančných korporáciách najväčší objem zisku vytvorili podnikateľské subjekty v priemyselnej výrobe 25,2 mld. Sk, v obchode 18,2 mld. Sk, vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody 9,6 mld. Sk. V nehnuteľnostiach a prenajímaní sa dosiahol zisk 6,7 mld. Sk, stavebníctve 3,8 mld. Sk, doprave, pošte a telekomunikáciách 3,3 mld. Sk, ťažbe nerastných surovín 1,2 mld. Sk, hoteloch a reštauráciách 0,4 mld. Sk. Strata bola v odvetví poľnohospodárstvo a poľovníctvo 0,1 mld. Sk.

Nižšia tvorba zisku ako v 1. polroku 2001 súvisela hlavne s jeho výrazným poklesom v doprave, pošte a telekomunikáciách (o 63,2 %), priemyselnej výrobe (o 29,6 %) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (o 24,4 %). Tempo vývoja zmierňoval prírastok zisku v stavebníctve (31,6 %), v obchode (17 %), nehnuteľnostiach a prenajímaní (2,2 %). 

Vo finančnom sektore bola vyššia tvorba zisku dôsledkom hospodárskeho výsledku ostatných finančných sprostredkovateľov, ktorí dosiahli zisk 2 mld. Sk (v 1. polroku 2001 strata 1,1 mld. Sk). Tvorba zisku peňažných finančných inštitúcií oproti 1. polroku 2001 klesla o 19,7 % (na 7,2 mld. Sk), v poisťovacích korporáciách a penzijných fondoch sa znížila o 32,2 % (na 1 mld. Sk).  

Na trhu práce zamestnanosť po viac ako ročnom raste v 1. polroku stagnovala. V priemere za 1. polrok v hospodárstve pracovalo (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl)  2 109,4 tis. osôb. V základnej skladbe zamestnanosti približne rovnaký ako vlani bol počet zamestnancov 1 930,3 tis. (rast o 0,1 %) a podnikateľov 174,6 tis. (pokles o 0,1 %). Počet vypomáhajúcich členov domácností klesol na 2 tis.(o 39,4 %).

Vyššia zamestnanosť ako v 1. polroku bola vo verejnej správe a obrane, v stavebníctve, nehnuteľnostiach a prenajímaní, pôdohospodárstve a obchode. Minuloročnú úroveň nedosiahla v priemysle (v dôsledku zníženia v ťažbe nerastných surovín), školstve, zdravotníctve a sociálnej starostlivosti, peňažníctve a poisťovníctve, doprave, pošte a telekomunikáciách, hoteloch a reštauráciách, ostatných verejných službách.

Stagnácia zamestnanosti neutlmila znižovanie nezamestnanosti, ktoré sa po päťročnom raste začalo prejavovať v 1. štvrťroku tohto roku. V priemere za 1. polrok oproti rovnakému obdobiu minulého roku počet nezamestnaných klesol (podľa výsledkov výberového zisťovania pracovných síl) o 3,5 % na 497,5 tis. osôb a miera nezamestnanosti sa znížila o 0,5 p. b. na 19 %. Priaznivý vývoj bol ovplyvnený poklesom krátkodobej nezamestnanosti.

Priemerná mesačná nominálna mzda zamestnanca v hospodárstve SR sa v porovnaní s 1. polrokom minulého roka zvýšila o 9,6 % na 12 811 Sk. Jej prírastok bol o 2 p. b. vyšší ako vlani. V dôsledku rýchlejšieho rastu nominálnej mzdy a priaznivejšieho vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda vzrástla o 5,5 % (v 1. polroku 2001 sa zvýšila o 0,1 %).

Tempo medziročného rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 1,9 p. b. rýchlejšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Rast reálnej mzdy bol rýchlejší oproti rastu hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 1,8 p. b. 

Najvyššia priemerná mesačná mzda pretrvávala v peňažníctve a poisťovníctve (27 386 Sk) a vo výrobe a rozvode elektriny, plynu a vody (18 317 Sk). Vyššia mzda ako v priemere za celé hospodárstvo bola tiež v odvetviach nehnuteľnosti a prenajímanie (15 158 Sk), verejná správa a obrana (14 986 Sk), ťažba nerastných surovín (14 960 Sk), doprava, pošta a telekomunikácie (14 185 Sk), priemyselná výroba (13 315 Sk) a obchod (13 311 Sk). Najnižšiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci v ostatných verejných službách (9 773 Sk), pôdohospodárstve (9 774 Sk), hoteloch a reštauráciách (9 870 Sk).

Vo všetkých odvetviach bola úroveň nominálnej mesačnej mzdy vyššia ako v 1. polroku 2001. Najrýchlejší relatívny rast mzdy bol v zdravotníctve a sociálnej starostlivosti (o 21,1 %), ostatných verejných službách (o 16,6 %), školstve (o 13,9 %), peňažníctve a poisťovníctve (o 11 %). Najnižší prírastok mzdy mali zamestnanci v stavebníctve (2,8 %).

Podľa právnej formy subjektov vzrástla priemerná nominálna mesačná mzda v porovnaní s  l. polrokom 2001 v podnikateľskej sfére o 8,3 % (na 14 498 Sk), v rozpočtových organizáciách o 13,8 % (na 11 039 Sk) a v príspevkových organizáciách o 19,7 % (na 12 157 Sk, v dôsledku aplikácie zákonov o štátnej a verejnej službe od 1. apríla 2002).

Podľa aktualizovanej prognózy Štatistického úradu SR vývoja vybraných ukazovateľov v roku 2002 sa rovnako ako v prognóze z júna tohto roku predpokladá medziročný rast hrubého domáceho produktu v stálych cenách o 3,7 %, rast zamestnanosti (podľa výberového zisťovania pracovných síl) o 0,1 %, pokles počtu nezamestnaných o 1,2 % na 502 tis. osôb a miera nezamestnanosti v priemere za rok 2002 vo výške 19 %. Upresňuje sa očakávaná miera inflácie v decembri 2002 oproti decembru 2001 na 4,2 % a rast priemernej nominálnej mesačnej mzdy na 10 % pri absolútnej hodnote mzdy 13 600 Sk. Po zohľadnení predpokladaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by sa mala medziročne zvýšiť o 6,2 %.

Podrobnejšie informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR  v 1. polroku 2002 a aktualizovaná prognóza vývoja na rok 2002. Publikácia bude vydaná v 38. týždni t.r.

____________________________________

Vysvetlivky:

^(1) Prípadné odchýlky na poslednom mieste v súčtoch a podieloch  vznikajú zaokrúhľovaním údajov. Počet pracovných dní bol v 1. polroku 2002 o 1 deň nižší ako v 1. polroku 2001.

^(2) Podľa metódy ESNÚ 95 v súlade so stupňom implementácie v národných účtoch za rok 1999. Údaje sú predbežné, pokiaľ nie je uvedené inak, absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o medziročnom vývoji a štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.

^(3) Do ostatných služieb sa zaraďujú peňažníctvo a poisťovníctvo; nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum a vývoj;  bytové služby; verejná správa a obrana; školstvo; zdravotníctvo a sociálna starostlivosť; ostatné verejné, sociálne a  osobné služby; súkromné domácnosti.

^(4) Vymedzenie položiek príjmov a výdavkov domácností podľa metódy ESNÚ 95; údaje sú predbežné; absolútne hodnoty sú v bežných cenách, údaje o štruktúre sú v stálych cenách roku 1995.  

^(5) Údaje Národnej banky Slovenska, vo fixnom kurze.

^(6) Údaje Ministerstva financií SR. Súčasťou príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2002 sú aj príjmy a výdavky, ktoré v roku 2001 boli zahrnuté v štátnych fondoch. Pre medziročné porovnanie údajov je skutočnosť roku 2001 upravená o štátne fondy.

^(7) Údaje sú čerpané z Platobnej bilancie Národnej banky Slovenska a upravené o štatistický odhad neevidovanej ekonomiky. 

^(8) Absolútne hodnoty aj indexy sú v bežných cenách. Korporácie sú podniky vo vlastníctve skupiny subjektov. Údaje sú vrátane kvázikorporácií  (podniky vo vlastníctve jedného subjektu) a neobsahujú výsledky živnostníkov. Hospodársky výsledok je pred zdanením. 

p. b.  -    percentuálny bod