Informácia o pracovnej návšteve prezidenta SR Ivana Gašparoviča
v európskych inštitúciách v Bruseli v dňoch 23. - 24. 11. 2004 

Počas svojej dvojdňovej návštevy v Bruseli sa prezident SR I. Gašparovič stretol s predsedom Európskej komisie (EK) J. M. D. Barrosom, slovenským komisárom pre vzdelávanie, odbornú prípravu, kultúru a mnohojazyčnosť J. Figeľom a s predsedom Európskeho parlamentu (EP) J. Borrellom. Išlo o prvú, historickú návštevu prezidenta SR v európskych inštitúciách a jej význam podčiarkuje i fakt, že prezident sa stretol s novým predsedom EK už na druhý deň po nástupe novej komisie do funkcie.

Stretnutie prezidenta SR s predsedom EK J. M. D. Barrosom

V rozhovore s predsedom EK J. M. D. Barrosom, na ktorom sa zúčastnil aj minister zahraničných vecí E. Kukan, predseda EK uvítal návštevu slovenského prezidenta a uviedol, že bola prvou významnou návštevou po jeho nástupe do funkcie. V úvode vyjadril predseda EK poľutovanie nad nedávnou prírodnou katastrofou, ktorá postihla oblasť Vysokých Tatier. Vyslovil presvedčenie, že návšteva prezidenta SR upevní ešte viac priateľstvo, ktoré medzi SR a EK existuje. Ďalej vyslovil obdiv nad pokrokom, ktorý SR dosahuje ekonomickými reformami.

Prezident SR I. Gašparovič vyjadril radosť nad stretnutím s novozvoleným predsedom EK a pogratuloval mu k úspešnému zostaveniu Komisie. Zároveň ubezpečil, že SR bude aktívnym členom v EÚ a vyzdvihol osobnosť slovenského komisára J. Figeľa, ktorý bude pre prácu kolégia komisárov veľkým pozitívom. 

Prezident SR ďalej informoval, že Slovensko sa dynamicky rozvíja vo všetkých oblastiach a reformy, ktoré SR uskutočnila sú potrebné nielen pre našu krajinu, ale aj pre EÚ ako celok. Náš prístup potvrdzuje, že SR berie Lisabonskú stratégiu zodpovedne.  SR pripraví vlastnú stratégiu na dosiahnutie Lisabonskej stratégie a bude ju dôkladne realizovať. 

K problematike ústavnej zmluvy (ÚZ) prezident uviedol, že na Slovensku existujú dva názory na spôsob jej ratifikácie: referendom a schválením v NR SR. Predseda EK odporúča hlasovanie v parlamente. Prezident I. Gašparovič vysvetlil, že SR už mala referendum o vstupe krajiny do EÚ (jediné platné referendum), a preto ďalší plebiscit už nie je potrebný. Prezident sa ďalej zaujímal o názor predsedu EK na postup v prípade neúspešnej ratifikácie ÚZ. Predseda EK odpovedal, že EK nemá scenár pre neúspech. Negatívny variant by zatlačil do úzadia snahu o ratifikáciu. Treba urobiť maximum preto, aby bola zmluva ratifikovaná. Prezident SR vyslovil pochopenie pre tento názor. Uviedol, že ÚZ obsahuje viaceré sporné ustanovenia, ale je kompromisom, a preto je pripravený ju ratifikovať. Predseda EK ocenil tento postoj a zdôraznil, že ratifikácia je národnou zodpovednosťou každej krajiny. EK je pripravená pomôcť v informačnej kampani (napr.: v Španielsku, kde sa uskutoční referendum o ÚZ sa zúčastní sám J. M. D. Barroso a EK dodá 5 miliónov výtlačkov ÚZ, ktoré budú rozdané občanom). Predseda EK ďalej vyslovil obavu, že občania v referende nie vždy hlasujú o položenej otázke, ale spájajú tento akt s postojom k vláde, čo s kladenou otázkou nemá nič spoločné. Prezident SR sa poďakoval za túto informáciu a potvrdil, že aj SR by privítala pomoc v informačnej kampani.

 Predseda EK sa vyjadril aj ku kvalitám slovenského komisára J. Figeľa. Uviedol, že bude vynikajúcim komisárom. Jeho portfólio bude čím ďalej dôležitejšie, keďže Lisabonská stratégia je najmä o skvalitnení univerzitného štúdia a o rozvoji kultúry, pretože len takto sa môže neustále zvyšovať konkurencieschopnosť európskej ekonomiky a EÚ takto získa lepšie postavenie v oblasti vedy a techniky.

Prezident SR sa informoval aj o zastúpení slovenských občanov na postoch v európskych inštitúciách. Požiadal predsedu EK o dodržiavanie princípu geografickej spravodlivosti na postoch generálnych riaditeľov a riaditeľov v kategórii  A1 a A2. Predseda EK prisľúbil spravodlivý prístup. Výberové konania sú však podľa neho náročné, čo dokazuje aj príklad Rakúska, ktoré doteraz nezískalo post generálneho riaditeľa. Sľúbil, že si pozorne preštuduje slovenské kandidatúry.

Prezident SR na záver rozhovoru vyjadril poďakovanie za vyslovenie ľútosti v súvislosti s prírodnou katastrofou na Slovensku, doplnil, že tento problém sa týka aj Poľska a poprosil EK o pomoc. Predseda EK odporučil SR obrátiť sa na Fond solidarity, s ktorým mal ako premiér portugalskej vlády skúsenosti pri rozsiahlych požiaroch lesa. Odporučil podať čím skôr žiadosť s adekvátnym zdôvodnením a navrhol, aby sa do procesu aktívne zapojili aj poslanci EP.

Stretnutie so slovenským komisárom pre vzdelávanie, odbornú prípravu, kultúru a mnohojazyčnosť J. Figeľom

Komisár J. Figeľ ocenil význam návštevy prezidenta SR a uviedol, že bol ako prvý na stretnutí s predsedom EK v novom sídle. Vyzdvihol význam symboliky vo vysokej politike. Následne komisár informoval o situácii vo Vysokých Tatrách. Uviedol, že informoval komisárku D. Hübner-ovú (DG REGIO) o situácii v postihnutých oblastiach. Odporučil pozvať ju na Slovensko, aby sa osobne presvedčila o škode. Komisár ďalej uviedol, že SR je už definitívne členom európskej rodiny a EÚ si zvyká na rozšírenie. Naďalej však niekde existuje pocit, že reformy idú na účet niektorých členských krajín.

 Svoje portfólio považuje komisár za dôležité vzhľadom na prepojenie na mladých ľudí. Uviedol, že SR má rozporuplné postavenie – v SR je najväčší priemerný počet ľudí s vyšším stredoškolským vzdelaním a na druhej strane vynakladáme najmenej financií na vedu a výskum. Následne prezident SR a komisár prediskutovali reformu školstva a zhodli sa na tom, že vedu treba prepojiť so súkromným sektorom, aby sa vytvorila moderná vzdelávacia báza, ktorá úspešne funguje v západných krajinách. Treba vytvoriť pakt pre mládež a prijať navrhované pravidlá – aby mladí ľudia okrem materinského jazyka ovládali aj ďalšie dva cudzie jazyky.

Stretnutie s predsedom EP J. Borrellom

Predseda EP vyjadril ľútosť nad následkami prírodnej katastrofy, ktorá postihla najkrajšiu časť slovenského územia. Zablahoželal prezidentovi SR ku zvoleniu do funkcie, ktoré sa uskutočnilo len nedávno a vyjadril radosť nad tým, že SR je členom EÚ od 1. mája 2004. Tiež ocenil načasovanosť návštevy slovenského prezidenta, keďže sa stretol s novozvolenou EK, dôležitou pre budúcnosť EÚ.

Prezident SR vyjadril radosť nad stretnutím a vyslovil pochopenie nad náročnosťou práce, ktorú J. Borrell ako predseda EP vykonáva, keďže aj on sám pôsobil v slovenskom zákonodarnom orgáne dve volebné obdobia ako jeho predseda. Vyslovil aj presvedčenie, že po ratifikácii ÚZ bude mať EP ešte výraznejšie a dôležitejšie postavenie. Ratifikačný proces nie je však jednoduchý. Treba formovať novú kvalitu vzťahov medzi národnými parlamentmi a Európskym parlamentom. ÚZ bude v Slovenskej republike ratifikovaná v NR SR, niektoré politické strany však  preferujú uskutočnenie referenda ku tejto problematike. 

Prezident SR poukázal na zložité kompetenčné vzťahy v rámci EÚ, najmä na inštitucionálne a medziparlamentné vzťahy. Spomenul aj problematiku ústavného zákona o záväznom mandáte ministrov na rokovania v Rade EÚ. Predseda EP predvída problémy s ratifikáciou ÚZ v Poľsku, Dánsku, Francúzsku a Veľkej Británii. V Španielsku, jeho rodnej krajine, problémy neočakáva, aj keď to nebude jednoduché. V januári 2005 bude EP hlasovať o ÚZ a v tejto súvislosti predseda EP očakáva veľkú podporu poslancov EP, čo bude dobrým signálom pre ostatné členské krajiny.

Predseda EP sa vyjadril, že je pripravený navštíviť SR, aby videl zanechané škody po prírodnej katastrofe a zároveň by rád vysvetlil občanom SR, prečo je dôležité prijať ÚZ. Text ÚZ je podľa neho, ako člena Konventu, v rovnováhe a predstavuje maximum toho, čo sa dalo dosiahnuť.

Ďalšou témou spoločného rozhovoru bolo rozšírenie EÚ, konkrétne problematika pristúpenia Turecka. Predseda EP je presvedčený, že starí členovia EÚ len postupne a s problémami prijímajú posledné rozšírenie EÚ (ako príklad spomenul niektoré reakcie Francúzska). Súčasný vývoj EÚ sa vymyká ich predstavám. Táto neistota ohľadom rozšírenia podľa neho zneisťuje EÚ ako celok, preto ďalšie rozšírenie EÚ musí byť dobre zvážené. Turecko je podľa predsedu EP veľké a chudobné. Dňa 15. decembra 2004 bude EP hlasovať o započatí prístupových rokovaní s Tureckom, ktoré budú trvať minimálne 15 rokov, a je presvedčený, že Európska rada v decembri tohto roku rozhodne rovnako. Problémom však je, že nikto nevie, ako bude EÚ po 15 rokoch vyzerať. Jednoznačné však je, že keby bolo referendum o vstupe Turecka do EÚ v týchto dňoch, ani jedna členská krajina by nehlasovala pozitívne. Prezident SR vyjadril s týmto názorom súhlas a doplnil, že ani EÚ ani Turecko ešte nie sú pripravení na jeho vstup. Následne prezident SR uviedol, že Turecko bude chcieť na decembrovom summite jasnú odpoveď, pričom sa zvlášť obáva reakcie Cypru.

Témou rozhovoru bolo aj pôsobenie SR v EÚ. Prezident SR uviedol, že krajina dosiahla v sociálnom a ekonomickom postavení veľa. SR je za silnú EÚ, v ktorej chce pôsobiť aktívne a so širokou oblasťou záberu. SR v žiadnom prípade nevníma EÚ ako dobročinný spolok. Prezident SR spomenul dynamický vývoj krajiny od roku 1993. Reformy, ktoré vláda SR vykonáva, sú podľa neho záťažou pre občanov, avšak sú potrebné. Za najväčší problém považuje nezamestnanosť a nízke mzdy. Tieto problémy sa v súčasnosti riešia pozývaním strategických zahraničných investorov, ale v budúcnosti by sa SR mala viac orientovať na malé a stredné podnikanie.

Predseda EP ocenil vyhlásenia prezidenta SR a povedal, že EÚ určite pomôže znížiť regionálne nerovnosti na Slovensku. EÚ je podľa neho projekt, v ktorom sa očakáva vzájomná pomoc medzi členskými krajinami. J. Borrell, ktorý je španielskej národnosti, uviedol, že jeho krajina od EÚ veľa dostala a teraz sú ochotní pomáhať zase oni.

Na záver rozhovoru prezident SR ocenil postoj EK ku prírodnej katastrofe na Slovensku a požiadal o osobnú zaangažovanosť predsedu EP, ale aj poslancov EP v tejto problematike, ktorá pomôže znovu oživiť pre SR tak cenné územia.

Záver

Počas svojej dvojdňovej návštevy v Bruseli sa prezident SR I. Gašparovič stretol s predsedom Európskej komisie J. M. D. Barrosom, predsedom Európskeho parlamentu J. Borrellom a slovenským komisárom pre vzdelávanie, odbornú prípravu, kultúru a mnohojazyčnosť J. Figeľom.

Prezident so svojimi partnermi hovoril o.i. o problematike ratifikácie Zmluvy o ústave pre Európu, rozširovaní EÚ, ekonomických reformách na Slovensku, ale i o odstraňovaní následkov prírodnej katastrofy,  ktorá nedávno postihla Slovensko.

Návštevou sa potvrdila ambícia Slovenska stať sa plnohodnotným členom európskej rodiny, aktívne sa zúčastňovať na rozhodovacích procesoch vrámci Únie a svojimi skúsenosťami prispieť k prehlbovaniu jej ďalšieho kultúrneho a hospodárskeho rozvoja.

Vzhľadom na veľmi dobré načasovanie, bol o pracovnú návštevu prezidenta mediálny záujem, čo podčiarkli aj zorganizované brífingy po každom pracovnom rokovaní. Na záver prezident I. Gašparovič poskytol rozhovor pre týždenník European Voice.