Správa 
o stave odstraňovania ekologických dôsledkov pobytu 
bývalej Sovietskej armády na území Slovenskej republiky a návrh na presun gescie 
za riešenie problematiky na Ministerstvo životného prostredia SR 

	Na základe prieskumov realizovaných v rokoch 1990 - 1991 v miestach pobytu jednotiek bývalej Sovietskej armády bola na osemnástich lokalitách (Častkovce, Nové Mesto nad Váhom, Nové Zámky, Komárno, Nemšová, Štúrovo, Voderady, Lešť, Rimavská Sobota, Ružomberok, Sliač - Vlkanová, Vrútky, Zvolen, Kežmarok, Michalovce, Rožňava, Jelšava, Skalka nad Váhom) zistená kontaminácia pôdy, horninového prostredia a podzemnej vody.

	Náklady spojené s realizáciou sanačných opatrení  boli v  rokoch 1990 - 1991 odhadnuté na sumu viac ako 931 mil. Kčs a začali sa uskutočňovať v roku 1992 pod gesciou „Úradu pre riešenie dôsledkov pobytu sovietskych vojsk na území ČSFR“, zriadenom pri Federálnom výbore životného prostredia v Prahe. Úrad vystupoval ako generálny investor sanačných prác na celom území ČSFR a rozhodoval o prideľovaní a využívaní finančných prostriedkov. Činnosť Úradu bola ukončená v decembri 1992 a nariadením ministra životného prostredia SR č. 6/1993 bola menovaná skupina odborných pracovníkov Ministerstva životného prostredia SR, ktorá mala nadviazať na ukončenú činnosť tohto úradu. 
	Ministerstvo životného prostredia SR predložilo do vlády SR „správu o situácii pri odstraňovaní ekologických škôd spôsobených jednotkami Sovietskej armády na území Slovenskej republiky“ a vláda SR prijala dňa 15. júna 1993 uznesenie č. 408, v ktorom ukladá ministrovi obrany SR a ministrovi životného prostredia SR zabezpečiť realizáciu sanačných a monitorovacích prác v lokalitách pobytu jednotiek bývalej Sovietskej armády s havarijným stavom kontaminácie podzemných vôd a pôdy podľa určených priorít a ministrovi financií v spolupráci s ministrom obrany zabezpečiť finančné prostriedky účelovo viazané na sanačné a monitorovacie práce z rezervy vlády SR.   

	Uznesením vlády SR č. 707 z 18. augusta 1999 vláda SR zrušila uznesenia vlády,  prijaté do 31. decembra 1994, medzi ktorými bolo aj uznesenie vlády SR č. 408/1993, takže v ďalšej spolupráci pri riešení tohto problému nebolo možné opierať sa o platné uznesenie vlády SR a celá činnosť závisela od dohody zúčastnených strán podieľať sa na riešení otázok odstraňovania dôsledkov pobytu Sovietskych vojsk na území SR. Realizácia komplexu geologických, sanačných a monitorovacích prác a vybudovanie databázy potrebných údajov sa od roku 1993 do roku 1998 financovalo zo štátneho rozpočtu, účelovo viazaných finančných prostriedkov z kapitoly Všeobecná pokladničná správa, pridelených Ministerstvu obrany SR. 

	Od roku 1999 boli finančné prostriedky na tieto práce hradené priamo z kapitoly rozpočtu Ministerstva obrany SR. V tomto období pristúpili k technickým, odborným a personálnym problémom aj rozpočtové. Vyčleňované rozpočtové prostriedky pre rezort ministerstva obrany evidentne nepostačovali na riešenie rozvojových programov a často ani zodpovedajúce zabezpečenie prevádzkových nákladov. Rezort ministerstva obrany nemôže naďalej niesť hlavnú zodpovednosť za odbornú časť problematiky, ale ani za financovanie týchto prác, pretože ide o prierezovú problematiku, patriacu pod odbornú gesciu Ministerstva životného prostredia SR. Tu treba zdôrazniť, že rezort ministerstva obrany nemá a ani perspektívne mať nebude zodpovedajúce odborné zázemie, t. j. zamestnancov s príslušnou odbornou spôsobilosťou na prípravu, posudzovanie, obstarávanie a kontrolu geologických prác, ktoré sú hlavným obsahom sanačných činností v dotknutých lokalitách. Bez týchto úzko špecializovaných a nezávislých odborníkov nie je možné vyriešiť problematiku sanácií ekonomicky efektívnym spôsobom.

	Vzhľadom na príslušnú vecnú a odbornú pôsobnosť rezortov ministerstva obrany a životného prostredia, stanovenú zákonom č. 347/1990 Zb. o organizácii ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov sa v predkladanom materiále navrhuje presun gescie za realizáciu geologických, sanačných a monitorovacích prác po bývalej Sovietskej armáde z rezortu ministerstva obrany na rezort ministerstva životného prostredia k termínu 1. január 2002. Toto by malo zabezpečiť zmenu odborného pohľadu na riešenie celého komplexu úloh v danej problematike, čo by malo v konečnom dôsledku zaistiť úsporu finančných prostriedkov štátu v nasledujúcom období. Prevzatím gescie Ministerstvo životného prostredia SR od 1. januára 2002 preberie na seba zodpovednosť za zabezpečovanie,  realizáciu a financovanie sanačných prác vo všetkých lokalitách pobytu bývalej Sovietskej armády na území SR v plnom rozsahu až do ich ukončenia.

1. Stav odstraňovania ekologických dôsledkov pobytu bývalej Sovietskej armády na území Slovenskej republiky

	Zabezpečovanie ekologických opatrení v priestoroch opustených bývalou Sovietskou armádou prebiehalo v rôznej intenzite podľa technických a finančných možností investora. Základná charakteristika jednotlivých lokalít zasiahnutých dôsledkami pobytu bývalej Sovietskej armády na území Slovenskej republiky a stav v odstraňovaní týchto dôsledkov je nasledovný.

SLIAČ – VLKANOVÁ
	Sanačné práce na lokalite boli prerušovane vykonávané od roku 1980 až do roku 1990. Za uvedené obdobie bolo z hladiny podzemnej vody odčerpaných 380.000 litrov ropných produktov. Na lokalite Vlkanová je zistené okrem znečistenia ropného charakteru aj rozsiahle znečistenie zemín a podzemnej vody chlórovanými uhľovodíkmi, ktoré sa pohybujú v koncentráciách pre podzemnú vodu rádove v mg.l-1.
	Geologickými prácami realizovanými v rokoch 1990 až 1995, bolo zdokumentované znečistenie horninového prostredia v celkovom objeme 49.193 m3 na Sliači  a 152.570 m3 na Vlkanovej. Obsahy ropných látok v zeminách sa pohybujú v rozmedzí od 1.000 až do 25.000 mg.kg-1. Sanačné čerpanie podzemných vôd sa vykonáva na vybraných existujúcich hydrogeologických vrtoch, ktoré sú nahradzované vybudovaným drenážnym a závlahovým systémom (drény L-1, 2, 3, 4, 5 na Sliači o celkovej dĺžke 2.947 m s príslušnými závlahovými vetvami a V-1, 2 na Vlkanovej o celkovej dĺžke 1.370 m s príslušnými závlahovými vetvami). Sanačným čerpaním bolo z hladiny podzemných vôd odčerpaných a následne likvidovaných, v období od 1.10.1992 do 31.12.1998 84.933,53 litrov voľnej fázy. Okrem toho bolo odčerpaných 50.000 litrov zmesí ropných látok a vody. Ročne sa vyčistí 225.939,865 m3 znečistenej vody na Sliači a 299.338,192 m3 znečistenej vody na Vlkanovej. Čistením sanačne čerpaných vôd bolo odstránené na oboch lokalitách 2.858,80 kg ropných produktov stanovených ako NEL-IR, 2.843,14 kg ropných rozpustených látok stanovených ako NEL-UV, 276,93 kg alifatických chlórovaných uhľovodíkov a 33,09 kg chlórbenzénov, 4,77 g polyaromatických uhľovodíkov a 1.254,53 kg BTEX (benzén, toluén, xylén). Na lokalite Sliač bola vybudovaná čistiareň kontaminovaných vôd ČKV-2, ktorá slúži ako sanačné zariadenie prislúchajúce drenážnemu systému. Čistiareň kontaminovaných vôd vo Vlkanovej ČKV-1 je dobudovaná a bola uvedená do prevádzky v roku 1996. Odvŕtané pozorovacie uzly slúžia na overenie transportu znečistenia v smere vertikálnom a horizontálnom. Ďalej je vybudovaná sieť vrtov na monitorovanie účinnosti sanácie drenážneho systému pre detailnú dokumentáciu migrácie znečistenia v podzemnej vode v regionálnom rozsahu. Účinnosť sanačných prác sa sleduje odberom a analýzou vzoriek vôd, sedimentu, zemín a sledovaním kolísania hladín podzemnej vody, výdatnosti jednotlivých drenážnych systémov. Vyčistená podzemná voda je opäť zatláčaná závlahovými vetvami do horninového systému s cieľom urýchlenia čistiaceho procesu, alebo je vypúšťaná do povrchového toku Hron pri dodržaní limitu 0,3 mg.l-1. Doteraz boli vykonávané dekontaminačné práce zemín na dekontaminačných plochách. Sú vybudované dve trvalé plochy s celkovou kapacitou     10.000 m3. Do súčasnosti je vyčistených 18.837 m3 zemín a 269 m3 stavebného materiálu a v procese pred ukončením na lokalite Vlkanová je 2.900m3 a Sliač 4.700 m3 zemín. Pre urýchlenie procesu dekontaminácie sedimentu na plochách metódou „ex situ“  je zabezpečená dekontaminácia zemín aj metódou  „in situ“. Touto metódou sa predpokladá dekontaminácia 138.934 m3 zemín.
V priebehu prác boli odstránené čierne a nefunkčné stavby po bývalej SA, ktoré boli kontaminované ropnými látkami, rozvody pohonných hmôt, ropovody a nádrže PHM. Odstránené boli zvyšky kontaminovaných budov, nefunkčný produktovod a skládka odpadu. Podľa schváleného projektu mali byť práce ukončené v roku 2002. Cena za vykonaný hydrogeologický prieskum je 37.636.947,- Sk a jeho výsledkom bola identifikácia znečisteného územia a podzemných vôd na ploche cca 10 km2. Znečistenie zemín sa rieši nasledovne:   Sliač                         metódou IN - SITU 		41 401 m3
          Sliač                         metódou EX - SITU 		20 015 m3
          Vlkanová                  metódou IN – SITU                108 853 m3      
          Vlkanová                  metódou EX -SITU          	11 097 m3

Rozpočtový náklad podľa platnej ZoD na lokalitu Sliač – Vlkanová je 1.021.200.000,- Sk. Vecný rozsah prác realizovaných v roku 2001 bol z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov realizovaný len v najnutnejšom rozsahu (geologické práce, vzorkovacie a laboratórne práce, sanačné čerpanie - záhradkárska osada a drén L5, prevádzka dekontaminačných plôch a prevádzka ČKV 1 a ČKV 2). Vecne je potrebné ukončiť práce súvisiace s prepojením sanačných vrtov, likvidáciu skládky nebezpečného odpadu, dekontamináciu zeminy (EX-SITU a IN-SITU), ukončiť čistenie vôd v sanačných zariadeniach a prevádzkach ČKV 1, ČKV 2, ukončiť výstavbu ČKV 3, vykonať likvidáciu skládky pri dréne L-5 a  súvisiace laboratórne, vzorkovacie a geologické práce, monitoring a príslušné záverečné správy za jednotlivé roky do ukončenia sanácie. Na ukončenie všetkých prác sa odhadujú finančné prostriedky vo výške 316.463.174,- Sk.

VVP  LEŠŤ
Práce začali v roku 1994 sanáciou zemín. Po odstránení prvotných zdrojov znečistenia, ktorými boli predovšetkým podzemné nádrže s pohonnými hmotami, mazivami a opotrebovanými olejmi sa kontaminované zeminy stali hlavnými zdrojmi znečistenia podzemných vôd. Boli realizované búracie, zemné a rekultivačné práce, ktoré mali bezprostredný vzťah k znečisteným zeminám a podzemným vodám. Vykonané búracie práce sa dotýkali objektov, na ktorých bolo zdokumentované znečistenie zemín ropnými látkami, a to skladov PHM, skladov mazív, výdajní PHM, umývacích mostíkov, pri montážnej jame,  na odstavných plochách bojovej techniky a podobne. Geologickými a sanačnými prácami bol dokumentovaný väčší objem kontaminovaných zemín ako určil prieskum znečistenia z roku 1991. Do konca roku 1995 bolo vo VVP Lešť vyťažených a dekontaminovaných 23.843 m3 znečistených zemín a deluviálnych hlín. Na základe chemických analýz a testov bola sanácia zemín prehlásená za ukončenú. Naďalej však na lokalite zostáva znečistené skalné horninové prostredie - andezity, ktoré sú uložené pod pôvodne kontaminovanými deluviálnymi hlinami a zeminami.
Rozsiahle znečistenie podzemných vôd vo VVP Lešť sa zistilo v oblasti Oremovho Lazu. Na základe komisionálnej obhliadky a výsledkov prieskumu je havarijný stav na čiastkových lokalitách Garážové dvory a Sklad PHM Pereš. V kontaminovanej podzemnej vode sú koncentrácie rozpustených ropných látok od cca 0,6 po 1 mg.l-1. Pre sanačné čerpanie a následné čistenie podzemnej vody v roku 1994 a 1995 sa striedavo využilo až 54 starších prieskumných vrtov. Ku koncu roku 1995 bolo celkovo vyčistených 59,2 mil. litrov kontaminovanej podzemnej vody s účinnosťou sanačnej technológie od 80 do 98 %. Sanačným čerpaním sa šírenie znečistenia podzemnej vody zastavilo. Odčerpalo sa 218 litrov voľnej fázy ropnej látky. Na sorpčných zariadeniach sa zachytili ďalšie množstvá ropných látok rozpustených v podzemnej vode. Bolo zlikvidovaných 555.800 kg pohonných hmôt, opotrebovaných olejov a ropných tekutých kalov skrytých a uložených v nevhodných zásobníkoch bez dna, alebo voľne uložených pod povrchom terénu. Na lokalite Garážové dvory I. je predpoklad zastavenia sanačného čerpania a čistenia za súhlasu Okresného úradu, odboru životného prostredia Zvolen. Bol odstránený živý zdroj znečisťovania podzemnej vody, na skládke odpadu na kóte Pereš. Ďalej bolo odstránené ropné znečistenie horninového prostredia na lokalite Garážové dvory I. a sklade PHM Pereš.
     Cena za vykonaný geologický prieskum - 14.515.090,- Sk. Rozsah znečistenia v plošnom vyjadrení predstavuje cca 3 km2, objem znečistených zemín 35.060 m3. Rozpočtový náklad podľa platnej ZoD je 239.191.858,- Sk. Vecne je potrebné ukončiť sanačné práce na sanačnom čerpaní a čistení v zostávajúcej lokalite GD III. a Pereš, vyčistiť zeminy v objeme cca 8.000 m3, sanačné, geologické práce, vzorkovanie a laboratórne práce, búracie práce Zichy Pusta,  čiastkové správy a záverečné správy. Vo finančnom vyjadrení je potrebná čiastka na ukončenie úlohy v sume  cca  41.855.459,- Sk.
	V roku 2001 boli realizované len práce v obmedzenom rozsahu. Podľa rozhodnutia medzirezortnej rady sa vykonávalo sanačné čerpanie a čistenie v obmedzenom rozsahu, a tiež vzorkovacie a laboratórne práce.

RIMAVSKÁ  SOBOTA
	Prieskumnými prácami bola sumárne vyčíslená kontaminovaná zemina na ploche 5.544 m2 s dosahom až k hladine podzemnej vody. Silne kontaminované zeminy sú identifikované v oblasti zásobníkov pohonných hmôt, vykurovacích olejov, kanalizácie, opravárenského objektu a skládok opotrebovaného oleja a vyradených autosúčiastok. Obsah ropných látok v zeminách presahoval limitnú koncentráciu 1.000 mg.l-1.
	Kontaminácia podzemnej vody ropnými látkami, okrem výskytu voľnej ropnej fázy na hladine, je max. 2,75 mg.l-1, je spôsobená aj alifatickými chlórovanými uhľovodíkmi v severovýchodnej časti lokality rádovo v mg.l-1. Od roku 1992 sú zabezpečované nutné sanačné práce za účelom čistenia kanalizačných vôd v súlade s rozhodnutím Okresného úradu odboru životného prostredia Rimavská Sobota. V súčasnosti je na lokalite ukončený doplňujúci geologický prieskum riziková analýza a odsúhlasený projekt ekologického riešenia. Cena za hydrogeologický prieskum je 10.334.000,- Sk. Hydrogeologickým prieskumom bolo identifikované znečistené územie v rozsahu cca 1,5 km2 a na celom území sú znečistené podzemné vody. Pretože znečistenie zeminy v objeme 67.049,59 m3 prekračovalo 1.000 mg/kg sušiny, bola do projektu ekologického riešenia dopracovaná riziková analýza vplyvu na životné prostredie, ktorá preukázala nutnosť dekontaminácie zeminy v objeme 26.783 m3. Ostatné zeminy budú dočistené v rámci čistenia vôd na plánovanej ČKV.
	Rozpočtový náklad podľa platnej  ZoD je 142.892.000,- Sk. Vecne boli v roku 2001 realizované geologické práce, vzorkovacie, laboratórne práce a sanačné čerpanie v minimálnom rozsahu. Vo finančnom vyjadrení predstavuje suma potrebná na ukončenie prác 104.452.211,- Sk.

ROŽŇAVA
	Na lokalite Rožňava sa vykonávali geologicko-prieskumné práce od novembra roku 1995, v priamej nadväznosti na získané výsledky sanačné práce od roku 1996 do roku 1997, kedy boli v dôsledku nedostatočných finančných prostriedkov pozastavené. V tomto období sa na lokalite Rožňava realizoval súbor prác zameraný na zistenie a odstránenie záťaží v objektoch Rožňava – kasárne, Brzotín – strelnica a hospodársky dvor, záložné priestory – Pod Vysokou, Lapoš, Pišik – Volgy, Pod Rožkovom, Falukúr, Majkov závrt, Vekaš. Väčšina geologických prác bola realizovaná na lokalite Rožňava – kasárne a v Brzotíne. V rámci kasární v Rožňave sa realizoval komplex geologických prác dokumentujúcich ako hlavné kontaminujúce látky, ropné látky, na základe atmogeochemických, vrtných a hydrogeologických prác aj ako hlavné zdroje znečistenia. Zistené boli nadlimitné koncentrácie ropných látok v zeminách pod intenzívne využívanými plochami, najmä pod stojanmi PHM, umývacím mostíkom, akumulátorovňou, nadzemnými nádržami, skládkou, v priestore podzemných nádrží, kontaminovaných požiarnych nádrží a v mieste bývalého zásobníka ropných produktov. Znečistenie ropnými látkami bolo okrem zemín v nesaturovanej zóne zemín zistené aj v betónových plochách, čiastočne v základoch budov a v podzemnej a povrchovej vode (Brzotín). Stupeň znečistenia zemín ropnými látkami bol v rozmedzí od limitných koncentrácií vyžadujúcich si sanačný zásah 1.000 mg/kg až po 28.200 mg/kg. Kontaminácia zemín v  povrchovej  zóne bola zapríčinená pravdepodobne neodbornou manipuláciou s ropnými látkami na vyššie uvedených plochách, ich únikom a následnou migráciou v priepustnejšej vrstve navážky – v porovnaní s podložnými ílovitými horninami. Znečistenie ropnými látkami sa pohybuje vo väčšine prípadov do hĺbky 1 až 2 m, v hlbších zónach je lokalizované v miestach, kde boli umiestnené podzemné nádrže a rozvody k stojanom PHM. Po zistení druhu, stupňa znečistenia a jeho zdrojov, boli čiastočne realizované búracie, sanačné a zemné práce, zamerané na odstránenie znečisťujúcich objektov, t. j. zdrojov znečisťovania – umývacie mostíky a skládku. Sanačné práce metódou ex situ spolu s dekontamináciou zemín sa realizovali mimo objektu kasární Rožňava. Do konca roku 1997 bolo vyťažených a dekontaminovaných 4.533 t zeminy z celkového počtu    8 vyčlenených objektov. So zdokumentovaným znečistením ropnými látkami boli odstránené dva objekty. 
Od roku 1997 do roku 2000 sa na lokalite realizovalo len minimum prác zameraných najmä na monitoring podzemnej a povrchovej vody. V roku 2000 sa začalo s dekontaminačnými prácami na tejto lokalite. Sanačné práce sa sústredili na najviac kontaminované objekty ohrozujúce kvalitu podzemnej vody. Vo vrte R-1, nachádzajúcom sa v blízkosti plochy Č bol  indikovaný v priebehu rokov 1998 - 2000 prudký nárast znečistenia podzemnej vody dosahujúci hodnotu znečisťujúcich látok až 2,8 mg/l. Na ploche Č boli realizované: sanačné práce vyťažením a dekontamináciou zeminy a definitívne úpravy objektu. Vykonala sa dekontaminácia znečisteného horninového prostredia v severnej a východnej časti areálu. Na dokončenie je potrebné dekontaminovať ešte cca 6.040 t. Na záložných lokalitách sa realizovali práce na strelnici Brzotín (prieskumné práce, odstraňovanie nežiadúcich objektov) a na skládke ležiacej v blízkosti strelnice. Cena za vykonaný geologický prieskum bola 2.307.620,- Sk.  Výsledkom hydrogeologického prieskumu je zdokumentovanie rozsahu znečistenia zemín a podzemnej vody v miestach predpokladaných zdrojov kontaminácie, a to najmä v miestach nakladania s ropnými uhľovodíkmi (bývalé stojany PHM, umývací mostík, bývalá akumulátorovňa, bývalé nadzemné nádrže, bývalé smetisko, bývalé podzemné nádrže, bývalé podzemné nádrže a bývalá zberná nádrž - identifikované miesto uloženia ropných produktov). Rozpočtový náklad podľa platnej ZoD je 59.684.720,- Sk. Na dokončenie úlohy sa predpokladá financovanie v čiastke 20.915.887,92 Sk. V roku 2001 sa plánuje zabezpečiť dekontamináciu zemín metódou „ex-situ“, odkop kontaminovanej zeminy na objekte „P“ a jej vývoz na dekontaminačné stredisko, v množstve cca 450 m3 .

JELŠAVA
Projekt geologických a sanačných prác „Jelšava – objekty SA“ bol vypracovaný v novembri v roku 1995. Po posúdení obsahu a rozsahu projektovaných prác odbornými oponentmi a zohľadnení ich pripomienok, bol aktuálny projekt geologických a sanačných prác v rolu 1995 schválený.
V priebehu prác bol zistený masívny rozsah znečistenia v oblasti kasární a to v oblasti intenzívnej manipulácie s pohonnými hmotami a umývacieho mostíka. Na lokalite boli začaté práce detailnejšieho prieskumu, s cieľom presného určenia tak rozsahu, ako aj bližšej špecifikácie znečistenia. Zistila sa rozsiahla kontaminácia horninového prostredia ropnými uhľovodíkmi na očakávaných plochách kde prebiehala intenzívna manipulácia s ropnými látkami (rigoly, umývacie mostíky, nádrže PHM, objekt T,U), tak aj v rámci plôch, kde sa nevyhnutnosť dekontaminácie v pôvodnom projekte nepredpokladala (vrchný autopark okolie hangárov). Zvýšený objem realizovaných prác, vychádzajúci z výsledkov prieskumu, pre definitívne vyriešenie environmentálnych záťaží vyžadovalo  podstatné zvýšenie finančných prostriedkov, čo si vyžiadalo prehodnotenie rozsahu geologických a najmä dekontaminačných prác. V roku 1996 sa z toho dôvodu vypracovala zmena projektu prác. Do roku 1998 sa na lokalite realizoval súbor prác zameraný na zistenie a odstránenie záťaží prírodného prostredia na lokalite Jelšava – objekt kasárne, v priľahlých priestoroch pôvodne využívaných vojskami SA – autoparkoch a tiež v rámci objektu hospodárskeho dvora. Ďalšou úlohou v rámci geologických a sanačných prác bolo zisťovanie a odstraňovanie záťaží vo vzdialenejších priestoroch, a to na lokalitách patriacich do záložných priestorov, napr. Dolinky 1,2 s betónovými bunkrami, strelnica Gemerská Hôrka, záložné priestory Kameňany a Prihradzany. Geologickými prácami boli zistené nadlimitné koncentrácie ropných látok v zeminách zóny aerácie, v základoch budov, a tiež ich prítomnosť bola potvrdená v podzemnej a povrchovej vode. Stupeň znečistenia zemín ropnými látkami bol v rozmedzí od limitných koncentrácií vyžadujúcich si sanačný zásah 1.000 mg.kg-1 až po 60.000 mg.kg-1 sedimentu. Vďaka litologickému charakteru hornín a geologickej stavbe územia s pomerne nepriaznivými podmienkami pre prienik znečistenia, bolo znečistenie lokalizované v pomernej blízkosti prvotných kontaminujúcich zdrojov, t. z. mostíkov, zásobníkov PHM, podzemných nádrží a na plochách manipulácie s ropnými látkami a mazivami sa dosiaľ nekontaminovalo v miere vyžadujúcej si bezprostrednú realizáciu sanačných prác podzemnej a povrchovej vody. Obsah ropných látok vo vode sa pohybuje do 0,5 mg/l. Zdrojmi kontaminujúcich látok (ropné látky, fenoly) ohrozujúcimi podzemnú vodu na lokalite boli aj septiky a žumpy, v súčasnej dobe sú už zlikvidované. Znečistenie zemín inými druhmi kontaminantov bolo zistené v priestore kasární Jelšava v blízkosti akumulátorovne a skladu batérií a na území hospodárskeho dvora. Pri objekte akumulátorovne bola zemina zóny aerácie kontaminovaná adekvátnymi prvkami, a to Hg, S, Pb. V súčasnosti je objem kontaminovaných zemín odstránený. Po zistení druhu, stupňa znečistenia a jeho zdrojov, boli realizované sanačné, búracie, zemné, rekultivačné práce, zamerané na odstránenie znečisťujúcich objektov (umývacie mostíky, podzemné nádrže, sklady olejov a PHM, zásobníky opotrebovaných olejov) a na odstránenie kontaminovanej zeminy z plôch. Sanačné práce znečistenej zeminy sa realizovali metódou ex-situ s dekontamináciou zemín mimo objekt kasární Jelšava. Do konca roku 1997 bolo vyťažených a dekontaminovaných 18.876 t zeminy a do apríla 1999 ďalších 9.000 t znečistenej zeminy. Sanácia bola ukončená spôsobom ex-situ v oblasti mycích mostíkov, zásobníkov opotrebovaných olejov, umývacích rámp a podzemných nádrží v hornej časti kasární Jelšava.  Do konca apríla 1999 sa uskutočnila konečná fáza likvidácie znečistenej zeminy v priestore autoparkov s následnou rekultiváciou okolia (zemných valov, čiastočne kontaminovaných ropnými látkami) spôsobom konečných úprav stanovených projektom. Dekontaminačné práce projektované spôsobom ex-situ, projektované v projekte geologicko-prieskumných a sanačných prác boli teda do konca apríla 1999 realizované úplne. Dekontaminačné práce projektované spôsobom in-situ sú v  súčasnosti v štádiu realizácie technických prác – výkopom ventingových drénov v oblasti silne znečistených hangárov. Na záložných lokalitách sa realizovali práce na strelnici Gemerská Hôrka (prieskumné práce, odstraňovanie nežiadúcich kontaminovaných objektov) a na lokalite Dolinky 1,2. Na strelnici Gemerská Hôrka sa vykonávajú projektované geologické práce a sú likvidované nebezpečné káble a elektrické rozvody. V priestore Dolinky boli po predchádzajúcich prieskumných prácach kompletne zlikvidované betónové bunkre a okolie bolo rekultivované. Práce na týchto objektoch boli zrealizované. V súčasnom období je vybudovaný a pripravený k prevádzke projekt pre sanačné práce in-situ. Cena za vykonávaný geologický prieskum je 5.509.880,- Sk. Jeho výsledkom je identifikácia znečistenia horninového prostredia a podzemnej vody dominantným znečisťujúcim prvkom, a to ropnými uhľovodíkmi. Rozpočtový náklad podľa ZoD je 96.491.000,- Sk, na ukončenie projektu zostáva preinvestovať sumu 18.375.588,- Sk. V roku 2001 nebolo možné vyčleniť finančné prostriedky na spusteniu bioventingu. Navrhnutá technológia odvetrávania in-sita požaduje dodatočnú aplikáciu biodegradačných baktérií a živín, ktoré v chladnom počasí odumierajú, preto je nutné započať s aplikáciou bioventingu v jarných mesiacoch 2002. Realizáciu stavebných úprav v kasárenskom areáli, likvidáciu objektov  na strelnici Gemerská Hôrka, ako aj geologické práce realizovať v roku 2001.

KOMÁRNO
	Geologické práce boli sústredené na lokalitách Komárno - Úväzisko, Stará a Nová pevnosť, Modrany - strelnica, Iža - hospodársky dvor.
	Na  uvedených  lokalitách  sú  vyčíslené  sumárne  kontaminované  zeminy v objeme          32.260 m3. Obsah ropných látok v nich bol stanovený v koncentráciách až do 10.000 mg.kg-1. Znečistenie horninového prostredia bolo zistené až do hĺbky 3 m pod úrovňou terénu. V podzemnej vode, okrem výskytu súvislej voľnej ropnej fázy na hladine podzemnej vody, obsah rozpustených ropných látok bol stanovený max. 1,20 mg.l-1. V podzemnej vode boli stanovené aj nadlimitné koncentrácie chlórbenzénov a halogénových alifatických uhľovodíkov. Miestami sa vyskytujú v podzemnej vode polychlórované bifenyly. Vysoké koncentrácie znečisťujúcich látok sú hlavne v miestach zistených zdrojov kontaminácie, ktorými sú sklady opotrebovaných olejov, sklady PHM, umývacie rampy, kotolne na vykurovacie oleje pre ohrev vody a neriadené (divoké) skládky. Na lokalite bol vykonávaný geologický prieskum, ktorý bol z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov  zastavený.
Celkový rozpočtový náklad úlohy je 37.355.000,- Sk, z toho prvá etapa, ktorej predmetom je podrobný prieskum znečistenia, predstavuje sumu 10.053.187,- Sk, na ukončenie je potrebná čiastka  31.495.062,- Sk.

NEMŠOVÁ
V roku 1992 sa na podnet pracovnej skupiny pri OÚŽP Trenčín uskutočnili sanačné práce v oblasti medzi vodným zdrojom a kasárňami. Dobudovala sa monitorovacia sieť a vybudovali sa dva sanačné vrty a vykonalo sa sanačné čerpanie. Po dosiahnutí podlimitných koncentrácií ropných látok v podzemnej vode, bolo sanačné čerpanie ukončené.
V ďalšom období rokov 1992 - 1993 sa problematika sanácie areálu kasární zaoberala DEKONTA Bratislava. Toto združenie vykonalo demolačné a vzorkovacie práce zemín, vôd a dekontamináciu betónov a zemín na lokalite Prašník v celkovom objeme 6.300 m3. Pre problémy ekonomického charakteru a neujasnenosť požiadaviek vojenského útvaru (ponechanie niektorých objektov určených na sanáciu), boli sanačné práce vykonávané firmou DEKONTA Bratislava prerušené vo februári 1993. Problematika kontaminácie predmetnej oblasti je stále aktuálna. Lokalita sa v záujme ochrany vodného zdroja Nemšová musí účinne a komplexne riešiť. V roku 1996 boli v lokalite vykonávané vzorkovacie práce zemín a podzemnej vody. Na základe zhodnotených výsledkov bolo potvrdené znečistenie horninového prostredia a podzemnej vody. V záverečnej správe sú navrhované postupy ďalších prác, ktorých cieľom bude sanácia znečistenia horninového prostredia a podzemnej vody v záujme ochrany vodného zdroja.

RUŽOMBEROK
	Prieskumnými prácami bola zistená kontaminácia horninového prostredia a podzemnej vody, hlavne ropnými látkami presahujúcimi limitné hodnoty na objektoch Ružomberok – kasárne SNP v objeme 12.000 m3 zemín, Ivachnová – garážový dvor v objeme 400 m3 zemín a Likavka – Kramáriská - sklad PHM v objeme 4.600 m3 zemín. Uvedené znečistenie je viazané na činnosť a manipuláciu s ropnými produktmi v jednotlivých objektoch a koncentrácie sa pohybujú v rozmedzí 600 až 3.200 mg.kg-1. V kasárňach SNP v Ružomberku je to hlavne oblasť pri čerpacej stanici pohonných hmôt a odlučovača olejov, situované v západnej časti areálu. Ďalšou oblasťou znečistenia zemín a podzemných vôd sú miesta pri objektoch údržby techniky a skladu v juhovýchodnej časti areálu. Tretie miesto kontaminácie je juhovýchodne od umývacích mostíkov, kde bola garážovaná kolesová technika.
	V Ivachnovej v objekte garážový dvor boli zistené dve významné miesta kontaminácie horninového prostredia a podzemných vôd. V severovýchodnej časti areálu, kde bola voľne garážovaná technika a najmä v severozápadnej časti skúmaného územia, mimo oploteného areálu, kde sovietske vojská mali provizórny sklad pohonných hmôt a olejov. Sklad bol používaný niekoľko rokov, kým nebol vybudovaný nový objekt skladu PHM na Kramariskách v katastrálnom území obce Likavka.	Vo vybudovanom sklade PHM v Kramariskách bolo prieskumnými prácami zistené jedno významné miesto znečistenia podzemných vôd a horninového prostredia ropnými látkami v okrajovej časti areálu. Územia, v ktorých bolo zistené znečistenie pokryvného útvaru a podzemných vôd ropnými produktmi, ležia v bezprostredných blízkostiach tokov Váh, Revúca, Biely breh. V objekte pomocného roľníckeho hospodárstva boli vo vzorkách podzemných vôd zistené anomálne obsahy koliformných baktérií, ktoré charakterizuje výskyt fekálneho znečistenia. V ostatných objektoch a územiach, v rámci vykonaných geologických prác, neboli zistené priame ekologické škody. Náklady na sanácie spočívajú predovšetkým v terénnych úpravách, deštrukcii objektov kontaminovaných ropnými látkami, nepovolených stavbách (tzv. čierne stavby), rekultivácii pôdy a podobne. V roku 1996 boli na lokalite vykonané sanačné práce kontaminovaných zemín o objeme cca 500 m3 v súvislosti s výstavbou v areáli vojenského objektu. Na odstránenie znečistenia v tejto lokalite je potrebných cca  52.000.000,- Sk. 

NOVÉ MESTO NAD VÁHOM
Analýzy vzoriek zemín z roku 1991 v oboch častiach kasární signalizujú vysokú kontamináciu povrchovej vrstvy horninového prostredia ropnými látkami. Obsah ropných látok sa pohyboval v oblasti I od 2.600 do 60.309 mg.kg-1 a oblasti II od 146 do 64.500 mg.kg-1, čo predstavuje 3 až 130 násobné prevýšenie limitnej hodnoty. 
Na základe výsledkov plynometrických meraní a stanovení obsahu ropných látok v podzemných vodách je možné usudzovať, že horninové prostredie predstavuje sekundárny zdroj znečistenia podzemných vôd ropnými látkami najmä v miestach, kde sa manipulovalo s pohonnými hmotami, olejmi a autosúčiastkami. Najvyššie koncentrácie ropných látok 0,32 až 0,56 mg.l-1 boli zistené v podzemných vodách v okolí skladu PHM. Sklad PHM je označený za hlavný zdroj znečistenia tejto oblasti, ďalej je to montážny mostík a kontrolná rampa, neopatrná manipulácia s pohonnými hmotami a opotrebovanými olejmi. Návrh sanácie kontaminovaného horninového prostredia a podzemných vôd zahŕňa likvidáciu prvotných zdrojov znečistenia, likvidáciu druhotných zdrojov znečistenia, kontaminovanej navážky a zeminy v objeme 7.300 m3. Kontaminovanú podzemnú vodu je potrebné sanovať.
            Predpoklad potreby finančných prostriedkov na odstránenie dôsledkov pobytu vojsk bývalej SA v tejto lokalite si vyžiada cca 11.000.000,- Sk.

Na realizáciu komplexu geologických, sanačných a monitorovacích prác a vybudovanie databázy potrebných údajov sa od roku 1993 do októbra 2001 vynaložilo   1.068.125.205,57 Sk. Komplexné ukončenie geologických, sanačných a monitorovacích prác na lokalitách po bývalej SA sa predpokladá do roku 2005 a realizácia kontrolného monitoringu do roku 2010.  
	Celkové ukončenie prác podľa aktuálnych projektov a odhadov bude vyžadovať finančné prostriedky vo výške cca 619.307.382,43 Sk. 

2.  Návrh na presun gescie za riešenie problematiky na Ministerstvo životného prostredia SR

Problematika zabezpečovania prípravy a realizácie geologických, sanačných a monitorovacích prác v lokalitách pobytu bývalej Sovietskej armády postupne dospela k súčasnému stavu, kedy Ministerstvo životného prostredia SR, do ktorého odbornej  pôsobnosti táto oblasť nesporne patrí, a ktoré má k dispozícii príslušných odborných pracovníkov, nemá stanovené v tejto oblasti žiadne konkrétne úlohy a jeho činnosť sa obmedzuje iba na účasť určených pracovníkov na zasadnutiach medzirezortnej koordinačnej rady.

Naopak, celý proces prípravy a realizácie geologických, sanačných a monitorovacích prác zabezpečuje Ministerstvo obrany SR, do ktorého pôsobnosti uvedená problematika jednoznačne nepatrí, a ktoré preukázateľne nie je pôvodcom týchto ekologických záťaží. K tejto situácii došlo na základe skutočnosti, že rezort ministerstva obrany má vo svojej pôsobnosti vybudované investorské zložky, zabezpečujúce investorskú činnosť a preberanie stavebných prác, preto bola v minulosti rezortu stanovená úloha „zabezpečiť investorský dozor na sanačné a monitorovacie práce (stavebný, geologický)“. K takto postavenej úlohe je ale potrebné pripomenúť, že v rezorte ministerstva obrany pôsobia odborne spôsobilí pracovníci v oblasti dozoru pre výstavbu, rezort však nemá k dispozícii odborne spôsobilých pracovníkov pre činnosť v oblasti geologického dozoru, pričom práve práce geologického charakteru tvoria najpodstatnejšiu časť geologických, sanačných a monitorovacích prác v znečistených lokalitách po bývalej Sovietskej armáde a stavebná činnosť je realizovaná iba v minimálnom rozsahu. Jediný reálny vzťah rezortu ministerstva obrany k vykonávaným geologickým, sanačným a monitorovacím prácam je daný skutočnosťou, že znečistené lokality sú majetkom štátu, ktorý spravuje rezort ministerstva obrany. Pritom je ale potrebné opakovane upozorniť na skutočnosť, že rezort ministerstva obrany, i keď je správcom majetku štátu v dotknutých lokalitách, nespôsobil znečistenie životného prostredia a napriek tomu je rozpočet kapitoly Ministerstva obrany SR zaťažovaný nákladmi na likvidáciu tohto znečistenia. V súvislosti s úlohami, ktoré sú na rezort ministerstva obrany  kladené v rámci plnenia prístupových krokov k začleneniu Slovenskej republiky a jej armády do transatlantických štruktúr, je ďalšie plnenie úloh, ktoré nepatria do pôsobnosti rezortu ministerstva obrany, pre tento rezort neúnosné a neakceptovateľné.
Neustála konfrontácia medzi požiadavkami na zabezpečenie finančných prostriedkov na geologické, sanačné a monitorovacie práce a  prioritami finančného zabezpečenia úloh obrany a prístupových krokov, vyvoláva v konečnom dôsledku nevyhnutnosť znižovania vyčleňovaných limitov do oblasti geologických, sanačných a monitorovacích prác, čo neprináša želateľný efekt v odstránení znečistenia životného prostredia, ale pomáha iba udržiavať stav, dosiahnutý v predchádzajúcom období. Pritom je skutočnosťou, že všetky prostriedky vyčlenené do tejto oblasti  sú odčerpávané z rozpočtovej  kapitoly Ministerstva obrany SR, teda z prostriedkov určených na zabezpečovanie plnenia prioritných legislatívne upravených úloh obrany. Aj v rámci vládou SR schváleného modelu „Ozbrojené sily SR 2010“ sa uvažuje s vyčleňovaním finančných prostriedkov na prípadné sanačné opatrenia, ale iba na lokality opúšťané Armádou Slovenskej republiky a na záťaže životného prostredia, ktoré sama spôsobila, čo prakticky nevytvára priestor na ďalšie financovanie oblastí, ktoré nepatria do pôsobnosti rezortu ministerstva obrany.
V nadväznosti na uvedené skutočnosti sa dňa 21. júna 2001 uskutočnilo pracovné stretnutie ministrov obrany a životného prostredia, na ktorom bola prerokovaná  problematika ďalšieho postupu a zabezpečovania gescie nad realizáciou geologických, sanačných a monitorovacích prác v lokalitách znečistených jednotkami bývalej Sovietskej armády, a na ktorom bolo prezentované prevzatie gescie nad uvedenými prácami Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky, s účinnosťou od 1. januára 2002. V zápise z uvedeného rokovania, ktorý je prílohou správy, boli prijaté úlohy na zabezpečenie realizácie prezentovaných zámerov a nadväzne boli na ich plnenie poverení pracovníci oboch rezortov.
Napriek deklarovanému súhlasu Ministerstva životného prostredia SR s opodstatnenou požiadavkou Ministerstva obrany SR na presun predmetnej gescie a intenzívnym snahám zástupcov rezortu ministerstva obrany sa nepodarilo splniť v dohodnutých termínoch úlohy spojené s jej presunom, ktoré boli prijaté na rokovaní ministrov obrany a životného prostredia. Dôvodom sú prezentované interné problémy rezortu ministerstva životného prostredia v otázkach zabezpečenia investorskej zložky v jeho pôsobnosti a taktiež požiadavka Ministerstva životného prostredia SR na  vykonanie nezávislých expertných analýz ešte pred odovzdaním gescie. K uvedenej problematike je potrebné uviesť, že ani rezort Ministerstva obrany SR nemá vytvorené pre uvedenú oblasť sanačných prác žiadne špecializované zložky, ale táto činnosť je dlhodobo zabezpečovaná odbornými zložkami zabezpečujúcimi starostlivosť a zhodnocovanie do správy rezortu zvereného nehnuteľného majetku, pričom takýto prístup je možné realizovať i v pôsobnosti Ministerstva životného prostredia SR.

Pri zabezpečení podmienok požadovaných zástupcami rezortu ministerstva životného prostredia, t. j. posúdenie dosiahnutých výsledkov a vykonanie expertných (rizikových) analýz nezávislými odbornými zložkami by sa termín presunu gescie (de facto i de iure) posunul do obdobia prvého polroku 2002, čo by vyžadovalo ďalšie financovanie geologických, sanačných a monitorovacích prác rezortom ministerstva obrany. Vzhľadom na deklarovaný presun predmetnej gescie na rezort ministerstva životného prostredia od 1.januára 2002, rezort ministerstva obrany už pre rok 2002 neuvažoval s vykonávaním geologických, sanačných a monitorovacích prác a neuvažoval ani s vyčlenením prostriedkov na ich financovanie. Skutočnosť, že Ministerstvo obrany SR nemá v rámci svojej kapitoly pre rok 2002 plánované finančné prostriedky na úhradu geologických, sanačných a monitorovacích prác, ale gescia by ešte nebola presunutá na Ministerstvo životného prostredia SR, môže spôsobiť nielen prerušenie sanačných prác, čo by v konečnom dôsledku mohlo znehodnotiť doteraz vykonané práce s nežiadúcim vplyvom na životné prostredie, ale vzhľadom na uzatvorené zmluvy o dielo na realizáciu geologických, sanačných a monitorovacích prác podľa spracovaných projektov, by mohlo dôjsť k nežiadúcim konfrontáciám medzi zhotoviteľmi týchto prác a investorom s prípadnou možnosťou dopadu na prostriedky štátneho rozpočtu. Naopak, zložky rezortu ministerstva životného prostredia sú, na rozdiel od zložiek rezortu ministerstva obrany, odborne spôsobilé vykonať  prehodnotenie a spresnenie, prípadne i obmedzenie rozsahu geologických, sanačných a monitorovacích prác, ktoré je nevyhnutné realizovať. Tým bude súčasne možné stanoviť celkovú finančnú náročnosť na dokončenie týchto prác, čo môže v prípade obmedzenia rozsahu týchto prác viesť k úspore prostriedkov štátneho rozpočtu. 
Skúsenosti z predchádzajúceho obdobia jednoznačne ukazujú na nevyhnutnú zmenu prístupu k uvedenej problematike a zabezpečenie špecializovaného vysoko odborného prístupu k posudzovaniu nevyhnutnej miery sanačných činností v uvedených lokalitách. V roku 1992 predpokladaný náklad na realizáciu sanačných opatrení na úrovni cca 900,0 mil. Sk sa k dnešnému dňu takmer zdvojnásobil a pritom sú nachádzané stále nové ložiská znečistenia. Rozhodnutie o potrebe, postupnosti a nevyhnutnom rozsahu riešenia týchto nových záťaží, ale i záťaží už sanovaných, ktoré má zrejmý dopad na potrebu finančných prostriedkov,  je však úloha vysoko odborná a nemôže byť riešená zložkami rezortu Ministerstva obrany SR.     

V rámci realizácie presunu gescie nad vykonávaním geologických, sanačných a monitorovacích prác v lokalitách pobytu bývalej Sovietskej armády na území Slovenskej republiky z rezortu ministerstva obrany na rezort ministerstva životného prostredia je potrebné splniť nasledovné čiastkové úlohy:
•	vykonať medzi Ministerstvom obrany SR a Ministerstvom životného prostredia SR odovzdanie a prevzatie dokumentácie z rozpracovaných geologických, sanačných a monitorovacích prác (dokumentácia z lokalít, v ktorých boli geologické, sanačné a monitorovacie práce ukončené, a ktorá je uložená v archívoch rezortu ministerstva obrany, zostane archivovaná v rezorte ministerstva obrany),
•	komplexne zabezpečiť Ministerstvom životného prostredia SR nástupníctvo v riešení problematiky geologických, sanačných a monitorovacích prác v lokalitách Sliač - Vlkanová, Lešť, Nemšová, Komárno, Nové Mesto nad Váhom, Rimavská Sobota, Rožňava, Jelšava, Kežmarok a Ružomberok s cieľom odstrániť znečistenie pôdy, vody, horninového prostredia a likvidáciu kontaminovaných objektov. V lokalitách, kde správu majetku štátu vykonáva rezort ministerstva obrany, zabezpečiť zo strany správcu majetku nevyhnutnú spoluprácu pri zabezpečovaní a realizácii geologických, sanačných a monitorovacích prác,
•	po presune gescie za vykonávanie geologických, sanačných a monitorovacích prác na rezort ministerstva životného prostredia vykonať odborné analýzy výsledkov dosiahnutých v procese realizácie sanačných a monitorovacích prác, ktorých cieľom bude optimalizácia nákladov a ďalšie efektívne vynakladanie finančných prostriedkov na realizáciu všetkých geologických, sanačných a monitorovacích prác súvisiacich s odstraňovaním ekologických dôsledkov po bývalej Sovietskej armáde na území Slovenskej republiky,
•	zabezpečiť financovanie geologických, sanačných a monitorovacích prác v roku 2002 z časti zdrojov privatizácie (2 mld. Sk) vyčlenených pre Ministerstvo životného prostredia SR na riešenie starých dlhov v životnom prostredí podľa bodu B.7. uznesenia vlády SR č. 790/2001 z 30. augusta 2001.