- Návrh -
DLHODOBÝ ZÁMER
ŠTÁTNEJ VEDNEJ A TECHNICKEJ POLITIKY DO ROKU 2015

1. ÚVOD

Slovenská republika  ako členská krajina Európskej únie (ďalej len “EÚ”) sa zapája do úsilia EÚ, aby jej členské krajiny koordinovali svoje štátne vedné a technické politiky v súlade s politikou Európskeho výskumného priestoru, ktorého ciele a priority sú stanovené v Lisabonskej stratégii. Štátna vedná a technická politika Slovenskej republiky okrem prispievania k plneniu požiadaviek Európskeho výskumného priestoru zároveň prispieva k plneniu požiadaviek Slovenskej republiky samotnej (na obdobie do roku 2010 špecifikovaných v Programovom vyhlásení vlády Slovenskej republiky), ktorými sú zabezpečenie jej hospodárskej a spoločenskej prosperity. Vedná a technická politika Slovenskej republiky, zohľadňujúca tieto dva základné aspekty, prispieva takto nielen k rozvoju vedomostnej spoločnosti vlastnej krajiny, ktorá je základným pilierom celkového rozvoja každej krajiny, ale v konečnom dôsledku aj k úsiliu EÚ, ktorým je zvyšovať jej konkurencieschopnosť voči USA a Japonsku. 

2. HLAVNÉ CIELE ŠTÁTNEJ VEDNEJ A TECHNICKEJ POLITIKY DO ROKU 2015

Vytvoriť podmienky pre rozvoj vedy a techniky a rýchlejšie zavádzanie výsledkov výskumu a vývoja do praxe si vyžaduje uskutočniť viaceré opatrenia v celom systéme slovenskej vedy a techniky, ktoré zohľadnia na jednej strane špecifiká jeho domáceho vývoja a na strane druhej ciele a zámery Lisabonskej stratégie v oblasti vedy a techniky. Jednotlivé ciele a zámery dlhodobého zámeru budú zosúladené a previazané tak, aby veda a technika pružne reagovali na vnútorné (národné) a vonkajšie (medzinárodné) požiadavky. Ich plnenie bude permanentne monitorované, priebežne vyhodnocované a následne aktualizované, aby veda a technika plnili očakávané poslanie byť neoddeliteľnou súčasťou hospodárskeho a spoločenského rozvoja Slovenska a byť príspevkom ku zvyšovaniu konkurencieschopnosti Spoločenstva.

Veda a technika ako jeden z troch pilierov rozvoja vedomostnej spoločnosti: vzdelávanie – veda a technika – inovácie, musia byť v centre pozornosti politických a vládnych orgánov rozhodujúcich o celkovom smerovaní rozvoja Slovenskej republiky, aby plnili úlohu rozhodujúceho rozvojového faktora krajiny. Z uvedeného dôvodu musí štátna vedná a technická politika stanoviť také ciele pre rozvoj a využívanie systému vedy a techniky, ktorých dosiahnutie zabezpečí od vedy a techniky očakávanú úlohu rozvojového faktora. Z tohto dôvodu hlavné ciele štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015 sú:

-	zvýšenie účasti vedy a techniky na celkovom rozvoji Slovenskej republiky – intenzívnejšie zapájanie vedy a techniky do riešenia ekonomických a spoločenských problémov Slovenska. Zvyšovanie účasti vedy a techniky na rozvoji krajiny sa prejaví aj zvýšením príspevku Slovenska k celkovému rastu konkurencieschopnosti EÚ. 

-	aby sa zvýšila účasť vedy a techniky na celkovom rozvoji Slovenska, je potrebné pre ich rozvoj a využívanie zabezpečiť také podmienky, ktoré na jednej strane zohľadnia špecifiká ich vývinu na Slovensku a na strane druhej strane zohľadnia ciele a zámery budovania Európskeho výskumného priestoru. Celkovo musia byť podmienky pre fungovanie systému vedy a techniky zosúladené a previazané tak, aby veda a technika pružne reagovali nielen na vnútorné (národné), ale aj na vonkajšie (medzinárodné) požiadavky. 

-	zabezpečiť podmienky pre rozvoj a využívanie vedy a techniky stanovením cieľov v nasledujúcich oblastiach:
a)	koordinácie vedy a techniky,
b)	infraštruktúry výskumu a vývoja,
c)	systémových priorít výskumu a vývoja,
d)	vecných priorít výskumu a vývoja,
e)	podpory vedy a techniky,
f)	rámcového modelu organizácie financovania vedy a techniky v Slovenskej republike do roku 2015,
g)	medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce,
h)	hodnotenia výskumu a vývoja,
i)	popularizácie vedy a techniky,
j)	monitorovania štátnej vednej a technickej politiky.  

3. KOORDINÁCIA VEDY A TECHNIKY DO ROKU 2015

Snaha EÚ zvýšiť efektívnosť spolupôsobenia všetkých nástrojov (finančných, sociálnych, personálnych, informačných, atď.) ovplyvňujúcich prostredie, v ktorom pôsobí systém vedy a techniky na všetkých národných úrovniach vedie k úsiliu koordinovať národné vedné a technické politiky vo všetkých  krajinách EÚ. Zabezpečenie tohto úsilia si vyžaduje a aj bude vyžadovať v každej krajine EÚ koordináciu procesov vedy a techniky vo vertikálnej a aj horizontálnej rovine. 
Vo vertikálnej rovine bude na Slovensku (viď schéma v Prílohe 1) potrebné zlepšiť vzájomnú spoluprácu ministerstiev, ústredných orgánov štátnej správy Slovenskej republiky (ďalej len “ústredný orgán”) a orgánov regionálnej samosprávy s organizáciami výskumu a vývoja a s odberateľmi a užívateľmi výsledkov výskumu a vývoja. Osobitne bude potrebné zlepšiť spoluprácu medzi regionálnymi samosprávnymi orgánmi a inštitúciami výskumu a vývoja a odberateľmi ich výsledkov, ktoré pôsobia v príslušnom  regióne.     
V horizontálnej rovine ministerstiev a ostatných ústredných orgánov bude potrebné zlepšiť spoluprácu medzi Ministerstvom školstva Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo školstva“), ministerstvami, ostatnými ústrednými orgánmi a odvetvovými zväzmi priemyslu (viď Príloha 1) s cieľom zabezpečiť podmienky pre využívanie vedy a techniky ako základných nástrojov rozvoja každého hospodárskeho a spoločenského odvetvia. Skvalitnenie a zlepšenie tejto spolupráce sa musí prejaviť aj pri vypracovávaní rezortných koncepcií zamerania a podpory výskumu a vývoja (vrátane koncepcie zamerania a podpory výskumu a vývoja na vysokých školách a koncepcie zamerania a podpory výskumu a vývoja v Slovenskej akadémii vied), ktoré jednotlivé ministerstvá, ústredné orgány a Slovenská akadémia vied vypracujú ako rozpracovanie cieľov a zámerov dlhodobého zámeru na pomery svojho rezortu v strednodobom horizonte pod koordináciou ministerstva školstva.  

Na ministerstvách a ostatných ústredných orgánoch bude reštrukturalizáciou existujúcich pracovných miest vytvorený optimálny počet štátnozamestnaneckých miest pre odborne erudovaný manažment v oblasti vedy a techniky, ktorý bude v rámci pracovnej náplne zabezpečovať len výkon odvetvových kompetencií v oblasti vednej a technickej politiky a koordináciu aktivít v oblasti vedy a techniky. Plnenie cieľov Európskeho výskumného priestoru vyžaduje od každého členského štátu EÚ koordinovanie jeho štátnej vednej a technickej politiky s politikou EÚ v tejto oblasti, spoločný zber a výmenu informácií, identifikáciu spoločných cieľov a pravidelné vyhodnocovanie plnenia cieľov každej štátnej politiky. Preto ministerstvá a ostatné ústredné orgány pre zodpovedné plnenie týchto úloh budú potrebovať zodpovedajúci počet štátnozamestnaneckých miest. Tento cieľ je dôležitý aj z toho hľadiska, že úlohou ministerstiev a ústredných orgánov bude zlepšiť vzájomnú spoluprácu a dodržiavať koherentný postup pri realizácií cieľov štátnej vednej a technickej politiky a odvetvových politík. 

Doterajšia koordinácia účasti vedy a techniky na rozvoji regiónov je nepostačujúca a nie každý samosprávny regionálny orgán venuje tomuto problému rovnakú pozornosť. Z dôvodu zabezpečiť rozvoj regiónov s pomocou vedy a techniky, bude potrebné v rámci regionálnej rozvojovej politiky alebo regionálnej inovačnej stratégie stanovovať ciele a zámery pre rozvoj a využívanie vedy a techniky v regióne. Plnenie týchto cieľov a zámerov si vyžiada zahrnutie tomu zodpovedajúcich činností do činností niektorého z útvarov úradov samosprávnych krajov. 

Od každého členského štátu EÚ sa požaduje, aby odborníci výskumu a vývoja, zástupcovia hospodárskej sféry (priemyselnej a pôdohospodárskej) a tiež kultúrneho a spoločenského života boli ministerstvami a ústrednými orgánmi zapájaní už do tvorby zásadných koncepčných materiálov týkajúcich sa vedy a techniky. Očakáva sa tým zlepšenie vzájomnej previazanosti zámerov a cieľov v oblasti vedy a techniky s potrebami užívateľskej praxe. Spolupráca ministerstiev a ústredných orgánov s odborníkmi z uvedených oblastí sa však nebude obmedzovať len na oblasť tvorby koncepčných materiálov, ale rozšíri sa aj pri tvorbe rozhodnutí ministerstiev a ústredných orgánov, monitorovaní plnenia cieľov štátnej vednej a technickej politiky a jej aktualizácii. Osobitne dôležité postavenie v zainteresovaní odborníkov a predstaviteľov hospodárskej a spoločenskej praxe do prijímania rozhodnutí vlády Slovenskej republiky pre oblasť vedy a techniky na Slovensku má Rada vlády Slovenskej republiky pre vedu a techniku (ďalej len “rada vlády”). Rada vlády je poradný orgán vlády Slovenskej republiky v oblasti vednej a technickej politiky a je potrebné, aby pre zlepšenie previazania vedy a techniky s inováciami sa stala poradným orgánom vlády aj v oblasti inovačnej politiky. Pre splnenie tohto cieľa bude vytvorená nová rada vlády, ktorá bude  konštituovaná v spolupráci so zástupcami všetkých inštitúcií, ktoré majú kompetencie v oblasti vedy, techniky a inovácií.

Do procesu koordinácie vedy, techniky a inovácií bude zapojená aj Komisia pre vedomostnú spoločnosť (ďalej len “komisia”), ktorá je koordinačným, poradným  odborným orgánom vlády Slovenskej republiky pre otázky týkajúce sa rozvoja vedomostnej spoločnosti. Komisia bude mať poradnú úlohu pre dosiahnutie súladu cieľov v oblasti vedy, techniky a inovácií a celkového kontextu rozvoja vedomostnej spoločnosti.  

Cieľom v oblasti definovania strednodobých a dlhodobých cieľov a zámerov vednej a technickej politiky a pravidelného vyhodnocovania ich plnenia a aktualizácie, bude  používanie osobitnej metodológie prognózovania, bežne používanej v starých členských krajinách EÚ, ktorá je známa pod názvom “Technology Foresight”. Európska komisia od každej členskej krajiny EÚ očakáva používanie tejto metodológie s tým, že okrem domácich odborníkov budú do jej procesov zainteresovaní aj zahraniční odborníci, čo má zabezpečiť otvorenie sa štátnej politiky politikám ostatných členských krajín EÚ pre zabezpečenie zvýšenia jej konkurencieschopnosti. 

4. INFRAŠTRUKTÚRA VÝSKUMU A VÝVOJA

4.1 Oblasť ľudských zdrojov vo výskume a vývoji

Disponibilné ľudské zdroje sú základným predpokladom rozvoja vedy a techniky, sú nevyhnutným predpokladom pre zvýšenie konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky a rýchlejšiu modernizáciu celej spoločnosti a v konečnom dôsledku sú nevyhnutnou podmienkou pre úspešný rozvoj vedomostnej spoločnosti v plnom rozsahu. Vzdelané ľudské zdroje osobitne sú nevyhnutným predpokladom rozvoja vedomostnej spoločnosti, preto vzdelanie ako jeden z pilierov vedomostnej spoločnosti, bude v osobitnej pozornosti dlhodobého rozvoja a využívania vedy a techniky. 

Okrem rozvoju slovenského vzdelávacieho systému bude osobitná pozornosť venovaná aj podpore pre zapojenie sa slovenských organizácií výskumu a vývoji do systému študijných, výskumných a inovačných činností v súčasnosti pripravovaného Európskeho technologického inštitútu (ďalej len “ETI”) prostredníctvom tzv. znalostných inovačných spoločenstiev. ETI bude zastrešovať prepojenie vzdelávania, výskumu a vývoja a inovácií na európskej úrovni. 

Ľudské zdroje vo výskume a vývoji sú rozhodujúcim faktorom vzostupu vedeckých poznatkov, technologického pokroku, zlepšenia kvality života, prosperity európskych občanov a príspevku k európskej konkurencieschopnosti. Je dôležité vytvoriť otvorený a udržateľný európsky trh práce a zabezpečiť dostačujúce a vysokovzdelané ľudské zdroje vo výskume a vývoji.

Z pohľadu potrieb zabezpečenia kvalifikovaných ľudských zdrojov v dostatočnom počte pre systém vedy a techniky bude nevyhnutné zvýšiť záujem mladých ľudí pracovať vo výskume a vývoji, čo znamená sústrediť pozornosť na vzdelávanie a výchovu potenciálnych zamestnancov výskumu a vývoja už na základnej škole, pokračovať na všetkých typoch stredných škôl, vysokých škôl a zabezpečiť už zamestnancom výskumu a vývoja celoživotné vzdelávanie. 
Preto vo vzdelávaní a príprave na profesionálnu kariéru vo výskume a vývoji, bude dôraz kladený na rozvoj regionálneho školstva s cieľom zatraktívniť a sprístupniť vedu a techniku žiakom a stimulovať ich pre pôsobenie vo vede a technike už od vyšších ročníkov základnej školy vhodne upravenými osnovami vyučovacích predmetov sústreďujúcich sa na poukazovanie prínosov vedy a techniky pre zvyšovanie kvality života ľudí. Rovnako budú žiaci stimulovaní vybrať si pôsobenie vo vede a technike, ako svoje povolanie, tiež v rámci mimoškolských aktivít. Takýto prístup k zabezpečovaniu dostatočných ľudských zdrojov pre vedu a techniku vo všetkých vekových kategóriách je bežne zaužívaný vo všetkých starých členských krajinách EÚ. Pre plnenie tohto cieľa bude potrebné vybaviť základné a všetky typy stredných škôl potrebnými modernými technickými vyučovacími prostriedkami a laboratóriami. Zdrojom pre zabezpečenie moderného technického vybavenia regionálneho školstva budú v nasledujúcom sedemročnom období hlavne zdroje štrukturálnych fondov.   

Vo vysokoškolskom vzdelávaní hlavným cieľom stimulovaným potrebami európskeho trhu práce bude pružne prispôsobovať obsah študijných programov potrebám praxe a tiež vytvárať nové študijné programy. Ďalej bude dôležité zvýšiť záujem žiakov stredných škôl o štúdium vo všetkých odboroch skupín odborov vedy a techniky (§6 ods.3 zákona č. 172/2005 Z. z.) obsiahnutých v študijných programoch vysokoškolského štúdia, nakoľko je potrebné zabezpečiť kontinuitu odborníkov vo všetkých odboroch vedy a techniky.

Na prvých dvoch stupňoch vysokoškolského vzdelávania bude cieľom sústrediť sa na podchytenie študentov, ktorí majú predpoklady pre pôsobenie vo výskume a vývoji a stimulovať ich, aby pokračovali vo zvyšovaní si svojej kvalifikácie doktorandskym štúdiom. Doktorandské študijné programy budú koncipované tak, aby bez problémov umožňovali doktorandom aktívne participovať na riešení projektov výskumu a vývoja a získavať skúseností aj pôsobením v podnikateľských organizáciách výskumu a vývoja a aj v organizáciách výskumu a vývoja v zahraničí. Vytvorenie podmienok pre mobilitu doktorandov a mladých výskumných pracovníkov prostredníctvom podporných programov gestorovaných ministerstvom školstva je základným predpokladom pre zvyšovanie kvalifikácie mladých ľudských zdrojov. Pre zvýšenie záujmu mladej generácie zotrvať pracovať vo výskume a vývoji, bude potrebné vytvoriť systém, ktorý uľahčí absolventom doktorandského štúdia zamestnať sa vo výskume a vývoji.  
Ďalším cieľom v oblasti ľudských zdrojov bude zvýšenie záujmu zamestnancov výskumu a vývoja pôsobiacich v zahraničí vrátiť sa späť pracovať v slovenských  organizáciách výskumu a vývoja. Preto je dôležité vytvoriť systém, ktorý bude pomáhať mladým výskumným pracovníkom, vracajúcim sa zo stážových pobytov v zahraničí, reintegrovať sa späť do slovenských organizácií výskumu a vývoja.

Ďalším zámerom je zabezpečiť permanentný kvalifikačný odborný rast zamestnancov výskumu a vývoja, čo znamená vytvoriť systém zvyšovania kvalifikácie zamestnancov výskumu a vývoja s cieľom získať určité kvalifikačné stupne. Odborné celoživotné vzdelávanie v oblasti výskumu a vývoja so získaním určitého kvalifikačného stupňa sa stane základom kariérneho postupu zamestnanca výskumu a vývoja a jeho finančného ohodnotenia. V tejto súvislosti bude potrebné zaoberať sa zvýšením osobného ohodnotenia zamestnanca výskumu a vývoja za každý získaný kvalifikačný stupeň.
V súvislosti s odborným kvalifikačným rastom zamestnancov výskumu a vývoja bude potrebné, aby sa vysoké školy aktívnejšie zapájali do tvorby vzdelávacích modulov pre zamestnancov malých a stredných podnikov prostredníctvom ich výskumných a vzdelávacích centier a centier transferu technológií. 

Podporovať mobilitu slovenských zamestnancov výskumu a vývoja v rámci EÚ a aj v rámci sektorov výskumu a vývoja zavedením nových informačných prostriedkov o mobilitách ponúkaných pre zamestnancov výskumu a vývoja na národnej úrovni, bude techniku a inovácie, ktorý bude prepojený s mobilitnými portálmi pre zamestnancov výskumu a vývoja a súčasťou mobilitných centier Európskeho výskumného priestoru. Úlohou mobilitných portálov v jednotlivých krajinách EÚ je poskytovať výskumníkom informácie o možných mobilitách jedným z hlavných cieľov do roku 2015. Z toho vyplýva ďalší cieľ zaviesť do používania centrálny informačný portál pre vedu, v rámci Európskeho výskumného priestoru. Centrálny informačný portál bude poskytovať aj informácie o systémoch zdravotného a sociálneho poistenia v členských krajinách EÚ, o zavedení dodatočných dôchodkov a európskych kariet zdravotného poistenia. 
Cieľom v oblasti ľudských zdrojov vo výskume a vývoji bude nielen zabezpečiť návrat slovenských odborníkov zo zahraničia do organizácií výskumu a vývoja na Slovensku, ale aj vytvoriť podmienky, aby slovenské organizácie výskumu a vývoja boli atraktívne pre zahraničných odborníkov. V tejto oblasti bude potrebné pre pobyt zahraničných odborníkov na Slovensku vytvoriť prijateľnejšie podmienky novelizáciou zákona o pobyte cudzincov na našom území. Zároveň bude potrebné pre odborníkov z tzv. tretích krajín zlepšiť vízovú politiku a stanoviť podmienky pre ich pôsobenie v slovenských organizáciách výskumu a vývoja. 

Popri zámere získavať ľudské zdroje už od mladého školského a vysokoškolského veku a zvrátiť tým tendenciu starnutia komunity výskumu a vývoja, bude potrebné vytvárať podmienky aj pre zamestnancov výskumu a vývoja, aby zotrvali pôsobiť vo výskume a vývoji. Budú vytvorené podmienky hlavne pre zotrvanie výskumníkov stredného veku, ako hlavnej hnacej sily, aby po získaní príslušných vedeckých kvalifikačných stupňov zostali pracovať vo výskume a vývoji aj vzhľadom na požiadavky novovzniknutých odborov a skupín odborov vedy a techniky. Tieto podmienky budú zabezpečené vytvorením reorientačných podporných programov, ktoré budú pomáhať pružne riešiť problém potreby reorientácie výskumníkov pre prácu v novovzniknutom odbore vedy a techniky
Základnou prioritou v tomto smere bude vytvoriť dostatočné hmotné zabezpečenie kvalifikovaných zamestnancov výskumu a vývoja a zlepšiť status zamestnanca výskumu a vývoja v mienke verejnosti, ktorá je dôležitá pri smerovaní a zvyšovaní finančných zdrojov na podporu vedy a techniky. Pozitívnejšie vnímanie výskumu a vývoja a významu činností vykonávaných ich zamestnancami zabezpečia aj ciele v oblasti popularizácie vedy a techniky.  
	
Európska komisia už v roku 2000 deklarovala cieľ zlepšovať  postavenie a úlohu žien vo výskume a vývoji. Terajšie jej úsilie smeruje k tomu, aby členské krajiny EÚ podporovali záujem žien pôsobiacich vo výskume a vývoji o zvyšovanie svojho odborného rastu a o uplatnenie sa na vedúcich postoch. Cieľom v tejto oblasti bude zlepšiť podmienky pre uplatnenie sa žien vo výskume a vývoji.

4.2 Oblasť technickej infraštruktúry výskumu a vývoja

Okrem vysokokvalifikovaných ľudských zdrojov je pre dobre fungujúci systém výskumu a vývoja nevyhnutná aj moderná technická infraštruktúra výskumu a vývoja (ďalej len “technická infraštruktúra”). 

Nielen pre výskum a vývoj vykonávaný pre slovenskú odberateľskú sféru je nevyhnutné pravidelne obnovovať a modernizovať technickú infraštruktúru. Rovnako je to podmienkou aj pre rovnocenné zúčastňovanie sa slovenských organizácií výskumu a vývoja v projektoch úzkych partnerstiev so špičkovými laboratóriami ostatných štátov EÚ. Modernizácia technickej infraštruktúry bude realizovaná systematicky a kontinuálne prostredníctvom podpory z verejných zdrojov (štrukturálnych fondov, štátneho rozpočtu) a podnikateľských zdrojov v súlade s princípmi uplatňovanými v rámci Európskeho výskumného priestoru.	

Okrem foriem podpory technickej infraštruktúry z prostriedkov štrukturálnych fondov realizovaných v období rokov 2007 - 2013, budú do roku 2015 kontinuálne zabezpečované aj formy jej finančnej podpory z prostriedkov štátneho rozpočtu. Bude však vyžadované, aby takto modernizovaná a udržiavaná technická infraštruktúra bola prístupná všetkým organizáciám výskumu a vývoja, bezodplatne verejným vysokým školám a štátnym organizáciám výskumu a vývoja. Organizácie výskumu a vývoja, ktoré získajú podporu z verejných zdrojov na budovanie a  modernizáciu technickej infraštruktúry budú povinné nahlasovať takto spravovanú technickú infraštruktúru ministerstvu školstva, aby bola zverejnená. Zoznam technickej infraštruktúry udržovanej z verejných zdrojov bude ministerstvo školstva zverejňovať na Centrálnom informačnom portáli pre vedu, techniku a inovácie, aby bol verejne prístupný všetkým záujemcom o využívanie. Záujemcovia o využívanie takto zverejnenej technickej infraštruktúry sa budú na základe zverejňovaného zoznamu priamo kontaktovať s organizáciou výskumu a vývoja, ktorá spravuje príslušné zariadenia s požiadavkou o jej využitie. Aj využívanie tejto technickej infraštruktúry bude zverejňované na centrálnom informačnom portáli.  

Popri forme priamej finančnej podpory budovania technickej infraštruktúry z verejných zdrojov (štátneho rozpočtu a štrukturálnych fondov) je cieľom zabezpečiť budovanie najmä veľkej technickej infraštruktúry, ako sú napr. vedecko-technologické parky prostredníctvom investičnej pomoci - vytváraním zaujímavých podmienok pre investovanie domácich a zahraničných investorov do budovania a rozvoja technickej infraštruktúry. 

Zlepšenie spolupráce medzi jednotlivými sektormi výskumu a vývoja (štátnym sektorom, sektorom vysokých škôl, podnikateľským sektorom a neziskovým sektorom) a každého z nich s odberateľskou praxou prispieva k zvýšeniu využívania výsledkov výskumu a vývoja v hospodárskej a spoločenskej praxi. Zlepšenie tejto spolupráce bude zabezpečené aj zlepšovaním vzájomnej informovanosti, ktorá bude realizovaná zriadením Centrálneho informačného portálu pre vedu, techniku a inovácie, ktorého správcom bude ministerstvo školstva a vytváraním a prevádzkovaním virtuálnych sietí, ktorých úlohou bude zverejňovať a sprístupňovať výsledky výskumu a vývoja. Z tohto dôvodu bude naďalej mimoriadne dôležité budovať a prevádzkovať virtuálne siete s cieľom podporiť základné služby pre slovenskú a aj európsku komunitu výskumu a vývoja s mechanizmom takého typu, aký sa používa pri transeurópskych sieťach TEN-s.

4.3 Inštitucionálne zázemie vedy a techniky

Sektor vysokých škôl a štátny sektor výskumu a vývoja (Slovenská akadémia vied a rezortné príspevkové a rozpočtové organizácie výskumu a vývoja) sú generátorom poznatkov (výsledkov základného výskumu), ktoré nemôžu zostať nevyužité, ale musia byť poskytované odberateľom z hospodárskej alebo spoločenskej praxe. Bude potrebné zvýšiť dôraz na to, aby tento poznatkový potenciál bol z dôvodu ochrany duševného vlastníctva licencovaný. 

Vo všetkých krajinách EÚ sa od verejného sektora výskumu a vývoja (verejné vysoké školy, ústavy Slovenskej akadémie vied a rezortné príspevkové a rozpočtové výskumné ústavy) očakáva, že sa viac zameria na riešenie problémov, ktorých výsledky budú mať výraznejší transfer  do spoločnosti vzhľadom na skutočnosť, že je veľmi slabé premostenie napr. medzi “poznatkovo hnaným výskumom na univerzitách” a inováciami. Hlavným zámerom preto bude vyžadovať od verejného sektora výskumu a vývoja, aby zvýšil úsilie riešiť problematiku, ktorej výsledky dosiahnuté prostredníctvom výskumu a vývoja budú využité v hospodárskej alebo spoločenskej praxi, čím súkromný sektor bude svoje aktivity generovať na výsledkoch výskumu a vývoja. 
Od podnikateľského sektora výskumu a vývoja sa očakáva zvyšovanie výdavkov na výskum a vývoj v súlade s požiadavkou Lisabonskej stratégie, aby podnikateľský sektor  spoluparticipoval na celkovej podpore výskumu a vývoja dvoma tretinami. Cieľom preto bude vytvoriť také legislatívne opatrenia v daňovej sústave, aby podnikateľskú sféru motivovali ku zvýšeniu investovania do výskumu a vývoja.   

V snahe zabezpečiť podmienky pre transfer poznatkov produkovaných verejným sektorom výskumu a vývoja do hospodárskej alebo spoločenskej praxe budú podporované také typy organizácií ako sú: národné centrá výskumu a vývoja, vedecko-technologické parky, technologické centrá, centrá excelentnosti, spin off, start up, centrá transferu technológií a technologické inkubátory. Bližšie špecifikácie týchto typov organizácií sú uvedené v Prílohe 2 k materiálu. 

Regionálne samosprávne orgány budú v rámci svojich kompetencií vytvárať podmienky pre zakladanie tzv. regionálnych zakladateľských centier - podnikateľských centier (budú odbornými radami a asistenciou pomáhať záujemcom zakladať napr. podnikateľské organizácie výskumu a vývoja alebo organizácie pre transfer technológií) a fondov štartovacieho kapitálu, ktoré budú pomáhať informáciami a prostriedkami štartovacieho kapitálu začínajúcim súkromným firmám v príslušných regiónoch. Samosprávne kraje budú okrem zabezpečenia týchto podmienok zabezpečovať aj podmienky pre vytváranie nových typov partnerstiev regionálneho charakteru medzi verejným sektorom výskumu a vývoja a podnikateľským sektorom.

Osobitná pozornosť bude v podpore organizácií výskumu a vývoja venovaná podpore organizácií malého a stredného podnikania zainteresovaných do výskumu a vývoja. Výskum, vývoj a inovácie vykonávané malými a strednými podnikmi budú priorizované prostredníctvom nových opatrení pre získanie podpory zo štátneho rozpočtu a štrukturálnych fondov.  

5. Systémové priority VEDY A TECHNIKY 

V horizonte do roku 2015 bude potrebné stanoviť také systémové priority vedy a techniky, aby veda a technika boli harmonickým a stabilným systémom, ktorý smerom navonok bude pôsobiť ako dynamizujúci prvok plne sa podieľajúci na ekonomickom a spoločenskom rozvoji krajiny. Systémovými prioritami v oblasti vedy a techniky vo výhľade do roku 2015 budú:

•	dosiahnuť synergický efekt podpory výskumu a vývoja z rôznych zdrojov podpory výskumu a vývoja – štátneho rozpočtu, podnikateľských zdrojov, štrukturálnych fondov a zdrojov 7. rámcového programu EÚ pre výskum, technický rozvoj a demonštrácie, 
•	zabezpečiť efektívnu podporu ľudských zdrojov výskumu a vývoja a technickej infraštruktúry výskumu a vývoja, 
•	zabezpečiť zodpovedajúcu priamu a nepriamu podporu vedy a techniky,
•	zabezpečiť efektívne využívanie vynakladaných verejných zdrojov (prostriedkov štátneho rozpočtu a  štrukturálnych fondov),
•	smerovať významnou mierou podporu z verejných zdrojov na výskum smerujúci do následného ďalšieho využitia, čím sa bude sledovať aj zlepšenie prepojenia základného výskumu s aplikovaným na základe zvýšenia spolupráce verejného sektora s podnikateľským sektorom výskumu a vývoja a hospodárskou a spoločenskou odberateľskou praxou,  
•	zvýšiť zodpovednosť ministerstiev a ostatných  ústredných orgánov za rozvoj svojho odvetvia prostredníctvom výskumu a vývoja, čo sa v praxi bude realizovať tvorbou a implementáciou “rezortných koncepcií výskumu a vývoja” a tiež vyčleňovaním prostriedkov v rozpočtových kapitolách ministerstiev, ostatných ústredných orgánov a SAV na účelovú podporu vedy a techniky,
•	zvýšiť ekonomické a spoločenskí prínosy medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce pre Slovensko,
•	prispievať vedou a technikou k zvyšovaniu konkurenčnej schopnosti domácej produkcie a služieb.   

6. VECné priority výskumu a vývoja 

Jedným z najdôležitejších cieľov okrem zabezpečenia dostatočných zdrojov pre podporu vedy a techniky je aj stanovenie vecných priorít výskumu a vývoja. Stanovenie vecných priorít vychádza z dvoch základných predpokladov, ako sú disponibilné kapacity výskumu a vývoja podľa jednotlivých skupín odborov vedy a techniky a z uplatniteľnosti výsledkov výskumu a vývoja v hospodárskej alebo spoločenskej praxi. Podrobnejšie zdôvodnenie potreby vecných priorít výskumu a vývoja a východísk pre ich stanovenie je uvedené v Prílohe 3.

Pre výskum a vývoj je v Slovenskej republike potrebné vo výhľade do roku 2015 stanoviť vecné priority výskumu a vývoja, ktoré  budú platiť pre: 
•	identifikovanie tém štátnych programov výskumu a vývoja,
•	čerpanie prostriedkov štrukturálnych fondov z operačného programu „Výskum a vývoj“,
•	podporu orientovaného výskumu a vývoja prostredníctvom Agentúry na podporu výskumu a vývoja.
 
Prierezovými cieľmi navrhovaných vecných priorít výskumu a vývoja sú:
-	zabezpečiť udržateľnosť rozvoja krajiny,
-	rozvoj poznatkovej spoločnosti,
-	zabezpečiť výraznejší ekonomický a spoločenský prínos výskumu a vývoja.

Ministerstvá, ústredné orgány a Slovenská akadémia vied si v rezortných koncepciách zamerania a podpory výskumu a vývoja stanovia vecné priority výskumu a vývoja tak, aby neboli duplicitné s vecnými prioritami výskumu a vývoja schválenými v tomto materiáli.  

6.1 Návrh vecných priorít výskumu a vývoja

6.1.1 Zdravie – kvalita života

Anotácia:
Výskum a vývoj pre zabezpečovanie zdravia občanov bude cielený na prevenciu a liečbu najrozšírenejších chorôb ohrozujúcich život a chorôb znemožňujúcich plnohodnotne sa zapájať do pracovného a spoločenského života. Ide najmä o prevenciu a liečbu kardiovaskulárnych ochorení, včasnú diagnostiku a liečbu onkologických ochorení, ktoré sú chorobami s najvyššou úmrtnosťou na Slovensku. Pozornosť bude venovaná aj virológii a infekčným chorobám, klinickej imunológii, chronickým degeneratívnym metabolickým chorobám, aplikovanej mikrobiológii, respiračným ochoreniam, ochoreniam vo vyššom veku, alergiám a pod. Zvláštna pozornosť bude venovaná prevencii a liečbe duševných chorôb, najmä depresii, ako najrozšírenejšiemu ochoreniu na Slovensku obmedzujúcemu plnohodnotný život. Ťažiskovými témami budú:
-	rozvoj zdravého životného štýlu – najlepšia liečba je prevencia, najlepšia prevencia je poznanie,
-	prenos poznatkov molekulárnej medicíny do klinickej praxe – realizácia znalostného potenciálu genómu človeka,
-	genetika a medicínske biotechnológie.

Faktorom podstatne ovplyvňujúcim zdravie človeka a tým aj kvalitu jeho života sú potraviny a ich primárny zdroj pôdohospodárstvo. V tejto súvislosti pozornosť bude zameraná na výskum a vývoj v oblastiach:
-	bezpečnejšie, zdravšie a kvalitnejšie potraviny – zvýšená konzumácia a globálne potravinárstvo ako potenciálne zdravotné riziko,
-	ekologizácia pôdohospodárstva.

Zdravie človeka a jeho pracovnú spôsobilosť výraznou mierou ovplyvňuje pracovné prostredie, pracovné podmienky a dobré pracovné vzťahy. Preto je potrebné venovať pozornosť výskumu a vývoju v oblasti dobrej, resp. dôstojnej práce z hľadiska technického vybavenia, medziľudských vzťahov, aktualizácii odborných znalostí a zručností pracovníkov vo väzbe na vedecko-technický pokrok a vytvoreniu systému sociálneho zabezpečenia, ktorý umožní bezproblémový a bezpečný prechod z jedného zamestnania do druhého zamestnania.

6.1.2 Progresívne materiály a technológie

Anotácia:
Globalizácia ekonomiky dáva šancu uspieť iba vysoko špecializovaným výrobcom, s kontinuálnou inovačnou politikou. Slovenskí výrobcovia stoja pred nutnosťou realizovať svoje produkty v rámci trhu EÚ ako i ďalších krajín. K úspechu potrebujú systém kontinuálne generujúci nové poznatky  z oblasti vybraných materiálov a výrobných technológií.
K tomu je nevyhnutné systematicky rozvíjať výskum a vývoj nových materiálov ako sú konštrukčné materiály (stavebné, strojárske, spotrebné), funkčné materiály (elektrické, magnetické, optické, biokompatibilné, plasty), kompozitné, multifunkčné a inteligentné materiály, nanomateriály, pri zavádzaní nových výrobných technológií vrátane nanotechnológií. Ďalej je potrebné rozpracovať analytické a numerické metódy predpovedania vlastností zariadení z nových materiálov (virtuálne testovanie) a vyvíjať vhodné metodiky merania ich vlastností. Súčasťou výskumu musí byť aj zhodnotenie možných zdravotných a ekologických rizík a náhrada environmentálne nevhodných látok v súlade s prijatou chemickou legislatívou EU (REACH).  

6.1.3 Biotechnológie

Anotácia:
Výskum a vývoj v oblasti biotechnológií bude orientovaný najmä na priemyselné biotechnológie zamerané na výrobu chemických látok, materiálov a bioenergie fermentačným spôsobom alebo enzýmovou katalýzou s využitím mikroorganizov alebo ich enzýmov. Výskum a vývoj v tejto oblasti bude tiež zameraný na agrobiotechnológie, využívajúce najnovšie poznatky šľachtenia rastlín, mikroorganizmov a živočíchov pomocou cieleného prenosu génov s cieľom zlepšiť úžitkovú, výživovú a zdravotnú hodnotu potravín a ekonomické parametre poľnohospodárskych komodít. 

6.1.4 Znalostné technológie s podporou informačných a komunikačných technológií

Anotácia:
Objem znalostí, ktorý máme v súčasnosti k dispozícii, značne prevyšuje množstvo, ktoré by sme boli schopní efektívne použiť. Diagnóza súčasného stavu vedomostnej spoločnosti v historickej perspektíve. Kvalita ľudského kapitálu v symbióze s novou funkciou výskumu a vývoja ako kľúčové faktory dynamického rozvoja krajiny. Rozvíjanie technológií pomáhajúcich poznatky nachádzať, triediť, interpretovať a implementovať je nevyhnutnou podmienkou úspešného napredovania Slovenska, ako vedomostnej spoločnosti.
Výskum v tejto oblasti je potrebné zamerať jednak na rozvíjanie a uplatnenie technických prostriedkov, informačných a komunikačných technológií a mechatroniky, jednak na rozvoj programového vybavenia umožňujúceho riešiť úlohy manažmentu znalostí v elektronických službách a systémoch efektívneho riadenia rôznych činností spoločnosti.
Zvýšená pozornosť výskumu bude venovaná rozvoju znalostných technológií s uplatnením automatizovaných komplexov na báze robototechnológií a využitím progresívnych laserových, elektrónolúčových a plazmových technológií. 	

6.1.5 Infraštruktúra spoločnosti

Anotácia:
V procese globalizácie nevyhnutnou podmienkou je zabezpečiť  rozvoj infraštruktúry spoločnosti. Preto v najbližšom období rozhodujúcu úlohu bude mať výskum a vývoj zameraný na:
-	rozsah a štruktúru obyvateľstva podľa vekových skupín, stupňov vzdelania a podľa regionálneho rozloženia,
-	rozsah a štruktúru zamestnaných a nezamestnaných,
-	počet a štruktúru existujúcich, vznikajúcich a zanikajúcich pracovných miest v odvetviach hospodárstva a v regiónoch aj z hľadiska ich kvalifikačnej náročnosti,
-	optimalizáciu osídlenia a ekonomických aktivít – krajinné inžinierstvo z hľadiska udržateľnosti rozvoja krajiny,
-	tvorbu a ochranu prírodného a vidieckeho potenciálu Slovenska,
-	optimalizáciu prepravných potrieb spoločnosti, rozvoj a budovanie inteligentných dopravných systémov,
-	plánovanie budúceho rozvoja dopravy s ohľadom na dopady v sociálnej, hospodárskej a environmentálnej oblasti,
-	architektúru poštových sietí a technológií,
-	telekomunikácie – siete a služby budúcej generácie,
-	digitálne interaktívne služby rozhlasového a televízneho vysielania,
-	implementáciu služieb elektronických komunikácií (e-commerce/e-business),
-	tvorbu životného mikroprostredia človeka.  

6.1.6 Energia a energetika 

Anotácia:
Energetika Európskej únie a aj Slovenska je v súčasnosti závislá na dovoze energetických surovín (ropa, plyn, urán). Pre ďalší rozvoj ekonomiky a zabezpečenie primeranej kvality života je potrebné zvyšovať energetickú bezpečnosť Slovenska efektívnym využívaním energetických zdrojov, ktoré sa nachádzajú na vlastnom území. Výskum a vývoj v širokom rozsahu vedných a technických disciplín bude zameraný predovšetkým na nové a obnoviteľné, ekologicky prijateľné zdroje energie, racionalizáciu spotreby energií vo všetkých priemyselných a nepriemyselných odvetviach a distribúciu energií. 
K tomu je nevyhnutné rozvíjať výskum a vývoj vo viacerých oblastiach: výskum zdrojov geotermálnej energie a ich využitia; vývoj technológií získavania elektrickej energie a tepla z obnoviteľných zdrojov (voda, slnko, vietor, biomasa); výskum možností výskytu energetických surovín (uhlie, ropa, plyn, urán) na území Slovenska a možností ich ťažby; výskum v jadrovej energetike aj so zameraním na bezpečnosť a uloženie vyhoreného paliva; výskum reaktorov štvrtej generácie a problematiky jadrovej fúzie (účasť Slovenska v globálnych projektoch ITER a DEMO); vývoj nových systémov prenosu energie (silové káble bez rozptylových elektrických a magnetických polí).  

6.1.7 Civilizačné výzvy 

Anotácia:
V oblasti spoločenských vied sa treba zamerať predovšetkým na hľadanie riešení problémov sociálnej inklúzie, ktorej sprievodným znakom sú faktory znemožňujúce plnohodnotné uplatnenie a život občanov marginalizovaných skupín. V tejto oblasti budú výskumne riešené aj problémy výchovy k občianstvu, transformácie hodnôt a postavenia jednotlivca v sieti sociálnych vzťahov, partnerstvá, siete a cielené aktivity na zapojenie všetkých aktérov na trhu práce vytvárané na prevenciu a riešenie dôsledkov sociálnej inklúzie.

Ďalšími oblasťami výskumu a vývoja budú rozvoj metód a foriem vzdelávania, efektívne riadenie, internacionalizácia EÚ priestoru vrátane otázok rastúcej migrácie obyvateľstva a jej dôsledkov pre obyvateľov Slovenska. 

Globalizácia ako dynamický multidimenzionálny proces ekonomických, sociálnych, politických, technologických, ekologických, kultúrnych, náboženských, vojensko-strategických a ďalších zmien,  nových príležitostí a ohrození. preniká do života národov, stupňuje ich existenčnú spätosť a závislosť. Hlboké zmeny vo fungovaní svetovej ekonomiky v interakcii s ostatnými stránkami globalizačných procesov kladú nové nároky na adaptáciu malých krajín s vysokootvorenou ekonomikou, akou je aj Slovensko a vyvolávajú potrebu riešiť prostredníctvom výskumu také problémy ako sú:
-	globalizácia a jej v
-	vplyv na dynamiku spoločenských zmien  v SR,
-	ľudský, sociálny a kultúrny kapitál – stratégia ich rozvoja v podmienkach globalizácie,
-	oblasť sociálneho poistenia,
-	európske právo a právne vedomie slovenskej spoločnosti.

6.1.8 Kultúrne a umelecké dedičstvo Slovenska

Anotácia:
Globalizácia v postmodernej dobe postavila pred spoločnosť niektoré zásadné otázky, ktoré sa dotýkajú nielen ekonomiky, politiky a komunikácie, ale tiež problémov národnej kultúry a kultúry menšín, kultúrneho dedičstva a ostatných segmentov kultúry, ich uchovávania a rozvíjania. Európska únia deklarovala, že chce byť jednotou v rôznosti. 
Výzva intenzívne skúmať, uchovávať a tam, kde je to možné digitalizovať a archivovať artefakty národnej kultúry a kultúry menšín, či je to už v oblasti jazyka a literatúry, výtvarného umenia, architektúry, hudby, ľudovej kultúry a iných oblastí kultúry je mimoriadne dôležitá pre všetky národy Európskej únie. 
Cieľom výskumného programu je ukázať, že národná kultúra sa vyvíjala v európskom kontexte a do tohto kontextu a do európskeho vedomia patrí. Vklad Slovenska do európskeho a svetového kultúrneho dedičstva je potrebné intenzívne skúmať a zviditeľniť pre svetovú odbornú a následne aj širšiu verejnosť.

6.1.9 Bezpečnosť a obrana

Anotácia:
Bezpečnosť obyvateľstva pred ohrozeniami ako sú terorizmus, živelné pohromy, priemyselné havárie a iné katastrofy bola vyčlenená Európskou komisiou do kompetencie členských krajín EU a súčasne zaradená do 7. RP, kde sa však zabezpečuje iba zlomok potrebného výskumu v téme 10 špecifického programu „Spolupráca". Jedná sa o interdisciplinárnu tému, na ktorej sa podieľajú prírodné, technické aj spoločenské a humanitné vedy. Výskum je orientovaný tak, aby sa dala zabezpečiť prevencia, zvládnutie konkrétnej katastrofy a následne konsolidovanie situácie. Výskum sa ťažiskovo opiera o výskum a technológiu nových typov detektorov (chemických a biologických bojových látok, výbušnín, rádioaktívnych materiálov, drog a i.), o informačné technológie (prítomnosť osôb, objektov, komunikácia, simulácie, analýza rizík), patrí do neho aj riešenie zdravotnej starostlivosti v teréne, zvládnutie šokov, stresov a opätovná konsolidácia ekonomiky, dopravy, komunikácií. Výskum bude zameraný na civilné využitie, iba výnimočne sa počíta s režimom utajovania.

Programové smery obranného výskumu a rozvoja technológií by sa mali zamerať predovšetkým na ciele vyplývajúce z členstva Slovenskej republiky  v NATO a EÚ. Sú to hlavne: 
-	systémy prieskumu, prehľadu a zisťovania v urbanizovanom (zastavanom) priestore,
-	detekcia a identifikácia biologických a toxických chemických látok, ochrana pred nimi a dekontaminácia,
-	digitalizácia a integrácia prostriedkov do centrických sietí,
-	ochrana a bezpečnosť informačných systémov,
-	zníženie pozorovateľnosti,.
-	modelovanie a simuláciu systémov,
-	vytváranie spoločného operačného obrazu,
-	využitie nanotechnológií v obranných systémoch;
-	mikro-elektromechanické systémy (MEMS),
-	ochrana živej sily a zvýšenie balistickej ochrany,
-	mobilita v zastavaných oblastiach. 

6.1.10  Využívanie, ochrana a reprodukcia biologických zdrojov

	Anotácia:
 	Moderné, perspektívne a trvalo výkonné pôdohospodárstvo (poľnohospodárstvo, potravinárstvo a lesníctvo) predstavuje sústavu polyfunkčných systémov, kde základom produkčných procesov sú zložité biologické procesy realizované v otvorenom variabilnom priestore krajiny pri využívaní, ochrane a reprodukcie zdrojov tvoriacich hlavné komponenty prírody a životného prostredia, ktoré sú objektom výskumu v každej vyspelej krajine.
Predmetom výskumu v poľnohospodárstve bude identifikácia a hodnotenie pôdohospodárskych deficitov území Slovenska, získanie informácií o podstate využívaných živých organizmov, dejov v nich a interakcií živých a neživých zložiek poľnohospodárstva. Vytvoria sa podmienky využiteľné pre tvorbu verejných politík napomáhajúcich vyváženému rozvoju poľnohospodárstva a vidieka cestou rastu využívania výrobných faktorov. Poznatkami sa podporí aj konkurencieschopnosť slovenských potravinoových surovín pri rešpektovaní medzinárodných pravidiel WTO (Svetovej obchodnej organizácie). Získavanie nových poznatkov o vlastnostiach a funkciách pôdneho krytu SR, spolu s tvorbou optimalizačných programov multifunkčného využívania pôdy a jej ochrany pred degradačnými procesmi bude východiskom pre udržateľný rozvoj regiónov SR.
V potravinárstve pôjde o elimináciu škodlivých, potenciálne škodlivých a doteraz nepreskúmaných vplyvov na potraviny a o modelovanie výživy v intenciách najnovších poznatkov o výžive človeka. 
Formovať sa budú flexibilné a adaptabilné schémy a metódy využívania trvalo udržateľného obhospodarovania lesov čo umožní posilňovať ekologickú stabilitu, racionálne využívanie prírodných zdrojov a funkčný potenciál krajiny, súčasne sa tým vytvoria nové impulzy pre komplexný rozvoj vidieckej krajiny a zvýšenie zamestnanosti v sociálne najcitlivejších regiónoch.“

6.1.11 Ochrana životného prostredia 

Anotácia:
Táto priorita zahŕňa všetky oblasti ochrany životného prostredia a zapojenia ľudských zdrojov do zlepšovania životného prostredia, počnúc výskumom stavu životného prostredia, cez štúdium vplyvov ľudskej činnosti na životné prostredie až po techniku ochrany životného prostredia. Dôraz sa kladie na oblasti ako sú prevencia poškodzovania a zamorovania životného prostredia, technika spracovania a uskladnenia odpadov, recyklácia, výskum a vývoj v oblasti opatrení voči negatívnym dôsledkom klimatických zmien.
Osobitný dôraz sa bude klásť na výskum:
-	environmentálnych aspektov sídiel a krajiny s cieľom zabezpečiť udržateľnosť ich rozvoja,
-	vytvárania pracovných príležitostí a možné spôsoby využitia ľudských zdrojov v záujme zlepšenia environmentálnych podmienok,.
-	vplyvu elektromagnetických polí na živý organizmus.

Súčasťou bude aj skúmanie vzájomných súvislostí a podmieneností medzi ekonomickým, sociálnym a environmentálnym rozvojom s prihliadnutím na vplyv globalizácie a integrácie ako základných podmienok udržateľnosti rozvoja s cieľom dosiahnuť vysokú kvalitu života občanov, tak na národnej, ako aj na regionálnej úrovni. Osobitnú pozornosť vyžaduje identifikácia tých prvkov udržateľnosti rozvoja, ktoré podporujú všetky jeho aspekty a ktoré vytvárajú bariéry pre tento proces. 

 6.1.12 Využitie domácich surovinových zdrojov 

Anotácia:
Využitie potenciálu slovenských surovinových zdrojov je jedným z východísk pre zabezpečenie vyrovnaného rozvoja regiónov a vytvorenie nových pracovných príležitostí. Výroba finálnej produkcie na báze dostupnej domácej suroviny predstavuje významný prínos pre rast pridanej hodnoty a konkurencieschopnosti produkcie. Intenzifikácia využitia domácich surovín musí byť pritom založená na zohľadňovaní ekologických zásad a princípov udržateľnosti rozvoja.
Výskum a vývoj bude zameraný na zvyšovanie stupňa využitia a finalizácie domácich prírodných, najmä obnoviteľných zdrojov. Sústredí sa na výskum a vývoj inžinierskych komponentov, výrobkov a materiálov na báze dreva so zlepšenými úžitkovými vlastnosťami; ekologizáciu výroby, napr. sulfitových a nátronových buničín a vývoj nových druhov papierov pre digitálnu tlač; zlepšenie parametrov materiálov pre výrobu obalov. Ďalej bude potrebné orientovať výskumné a vývojové činnosti na dosiahnutie vyššej finalizácie spracovania magnezitu, čadiča, surovín na báze silikátov a ílových materiálov.  

7. PODPORA VEDY A TECHNIKY

V snahe zabezpečiť nárast výdavkov na vedu a techniku zo štátneho rozpočtu a mať transparentný prehľad o skutočne požadovaných výdavkoch na vedu a techniku vo všetkých rozpočtových kapitolách na nasledujúci rozpočtový rok, bude potrebné, aby ministerstvo školstva koordinovalo v spolupráci so správcami rozpočtových kapitol (ostatné ministerstvá,  ústredné orgány a Slovenská akadémia vied) prípravu spoločného návrhu štátneho rozpočtu na vedu a techniku v Slovenskej republike na príslušný rozpočtový rok. Preto cieľom bude v štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok navrhovať a evidovať „súhrnný návrh príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu na vedu a techniku v Slovenskej republike na príslušný rozpočtový rok”. V praxi to znamená, že ministerstvo školstva bude koordinovať zabezpečenie prostriedkov štátneho rozpočtu v rozpočtových kapitolách ostatných správcov rozpočtových kapitol pre plnenie ich odvetvových rozvojových zámerov prostredníctvom výskumu a vývoja. Tento zámer bude realizovaný aj legislatívnou cestou a to v rámci novelizácie zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ktorá má byť schválená v roku 2008.  

Podpora vedy a techniky je najdôležitejšou systémovou prioritou. Realizuje sa prostredníctvom dvoch foriem a to priamej a nepriamej. Zvyčajne je pozornosť v tejto oblasti zameraná na priamu podporu, avšak z dôvodu zabezpečenia nárastu podielu podnikateľských zdrojov na rozvoji vedy a techniky podľa cieľa Lisabonskej stratégie, bude potrebné sa zamerať aj oblasť nepriamej podpory vedy a techniky a stanoviť stimuly pre podnikateľský sektor.   

7.1 Priama podpora vedy a techniky

Na zabezpečenie plnenia cieľov a zámerov rozvoja vedy a techniky do roku 2015 budú potrebné celkové výdavky na vedu a techniku vo výške 1,8% z HDP v roku 2015. 

Dôležitou prioritou v priamej podpore vedy a techniky bude zvýšiť participáciu podnikateľských zdrojov na podpore výskume a vývoja tak, aby podiel týchto zdrojov na celkovej podpore vedy a techniky dosiahol 2/3 v roku 2015. Preto bude potrebné pre zabezpečenie zvýšenia participácie podnikateľských zdrojov vytvoriť stimuly nepriamej podpory pre podnikateľské subjekty a skvalitniť získavanie údajov o investovaní týchto subjektov pre štatistické výkazníctvo podľa štandardov OECD. 
Tendencia stanovenia nárastu celkových výdavkov na vedu a techniku do roku 2015, vrátane nárastu výdavkov zo štátneho rozpočtu, výdavkov z podnikateľských zdrojov a zahraničných zdrojov musí vychádzať zo skutočnosti, že celkové výdavky na vedu a techniku v roku 2015 budú 1,8 % z HDP a že podiel výdavkov z podnikateľských zdrojov v roku 2015 dosiahne hodnotu 2/3 z celkových výdavkov. Údaje o odhadovaných výdavkoch na vedu a techniku v jednotlivých rozpočtových rokoch zo štátneho rozpočtu, podnikateľských zdrojov a zahraničných zdrojov do roku 2015 sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.

Tab.1 Odhad trendov nárastu intenzity výdavkov na vedu a techniku zo štátneho rozpočtu, z podnikateľských zdrojov a zahraničných zdrojov do roku 2015 (v % z HDP)
Rok	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	
CV	0,68	0,82	0,96	1,10	1,24	1,38	1,52	1,66	1,800	
ŠR	0,39	0,412	0,434	0,456	0,478	0,500	0,522	0,544	0,566	
PZ	0,25	0,36	0,47	0,58	0,69	0,80	0,91	1,02	1,13	
ZZ	0,04	0,048	0,056	0,064	0,072	0,080	0,088	0,096	0,104	
Skratky: CV – celkové výdavky na vedu a techniku, ŠR – prostriedky štátneho rozpočtu, PZ – prostriedky z podnikateľských zdrojov, ZZ – prostriedky zo zahraničných zdrojov 
Vysvetlenie k tabuľke: Pri odhade trendov rastu výdavkov na vedu a techniku z CV, ŠR, PZ a ZZ vychádzame zo skutočnosti, že výdavky na vedu a techniku zo ŠR v roku 2007 sú rozpočtované vo výške asi 7 mld. Sk (údaj MF SR) a zo skutočnosti, že podiely výdavkov ŠR, PZ a ZZ z CV zostanú v roku 2007 na úrovni roku 2005, t.j. výdavky ŠR budú 57% z CV, výdavky z PZ budú 36,6% z CV a ZZ budú 6,4% z CV.  Ak výdavky ŠR vo výške 7 mld. Sk predstavujú 57 % z CV, potom PZ (ktoré sú 36,6% z CV) sú 4, 49 mld. Sk  a ZZ (ktoré sú 6,4% z CV) sú 0,79 mld. Sk. Na základe uvedeného potom CV (ako ŠR+PZ+ZZ) sú  12,28 mld. Sk, čo je 0,68% z HDP. 
Výdavky v roku 2007 zo ŠR (7 mld. Sk) predstavujú 0,39% z HDP, výdavky z PZ predstavujú 0,25% z HDP a výdavky zo ZZ predstavujú 0,04% z HDP.
Ak odhadujeme, že v roku 2015	budú CV predstavovať asi 1,8% z HDP a výdavky zo ŠR majú prestavovať asi 1/3 z CV a výdavky z PZ  majú predstavovať asi 2/3 z CV (cieľ Lisabonskej stratégie) a výdavky zo ZZ budú tiež rásť (v roku 2015 budú asi 0,104% z HDP: ZZ = CV - /ŠR +PZ/), potom môžeme odhadnúť trend rastu CV, ŠR, PZ a ZZ (v % z HDP) v  rokoch 2008 až 2014. Konkrétne údaje sú uvedené v Tab.1. 

V rokoch 2007 – 2013 bude na podpore výskumu a vývoja v Slovenskej republike (okrem už  od roku 2004 existujúcej podpory ľudských zdrojov vo výskume a vývoji z Európskeho sociálneho fondu) participovať ďalší zdroj verejných výdavkov a to Európsky fond regionálneho rozvoja. Prostriedky z tohto fondu budú poskytované prostredníctvom operačného programu “Výskum a vývoj”. Podpora poskytovaná prostredníctvom tohto operačného programu prispeje rozhodujúcou mierou k modernizácii a obnove technickej infraštruktúry výskumu a vývoja.  

Tab. 2 Odhad alokácie výdavkov z ERDF na podporu výskumu a vývoja v SR prostredníctvom operačného programu “Výskum a vývoj”  (v mld. Sk /kurz: asi 33,50 Sk za 1 Euro/) a alokácie spolufinancovania z prostriedkov ŠR 
Rok	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	
ERDF v mld. Sk	5,76	5,61	5,40	4,98	5,36	5,91	7,50	
2. ERDF v % z HDP	0,32	0,29	0,26	0,22	0,23	0,24	0,29	
Príspevok 15% z NZ ku ERDF	1.02	0,99	0,95	0,88	0,95	1,04	1,32	
3.Príspevok 15% z NZ ku ERDF v % z HDP	0,06	0,05	0,05	0,04	0,04	0,04	0,05	
Skratky: ERDF – prostriedky Európskeho fondu regionálneho rozvoja, NZ – národné zdroje zo štátneho rozpočtu 
Vysvetlenie k tabuľke: Odhad alokácie prostriedkov z fondu ERDF vychádza z údajov z operačného programu “Výskum a vývoj”, ale sú ešte stále v štádiu návrhu, nakoľko operačné programy ešte neboli schválené Európskou komisiou.

Prostriedky štátneho rozpočtu určené na podporu vedy a techniky budú naďalej poskytované ako inštitucionálna podpora a účelová podpora. Cieľom v tomto smere bude, aby pomer medzi inštitucionálnou a účelovou podporou vedy a techniky mal aj naďalej rastúcu tendenciu v prospech účelového financovania. V roku 2015 by účelová podpora z prostriedkov štátneho rozpočtu mala narásť na 65%.

Tab. 3 Odhad rozdelenia výdavkov ŠR medzi inštitucionálnu podporu a jednotlivé formy účelovej podpory 
Rok	2007	2008	2009	2010	2011	2012	2013	2014	2015	
Odhad výdavkov ŠR v mld. Sk podľa % ŠR z HDP v Tab. 1	
ŠR 	7,00	8,00	9,00	10,10	11,24	12,43	13,68	15,00	16,36	
Odhad pomerov medzi inštitucionálnou podporou (IP) a účelovou podporou (ÚP) v %	
IP (%)	60,00	56,88	53,75	50,63	47,50	44,38	41,25	38,13	35,00	
ÚP (%)	40,00	43,12	46,25	49,37	52,50	55,62	58,75	61,87	65,00	
Odhad vývoja výšky výdavkov ŠR na inštitucionálnu podporu a účelovú podporu v mld. Sk	
IP 	4,2	4,55	4,84	5,11	5,34	5,52	5,64	5,72	5,73	
ÚP	2,8	3,45	4,16	4,97	5,90	6,91	8,04	9,28	10,63	
	
IP	VŠ	2,2	2,39	2,54	2,68	2,80	2,89	2,95	2,99	3,00	
	SAV	1,5	1,62	1,72	1,82	1,90	1,97	2,02	2,05	2,05	
	O RVÚ	0,5	0,54	0,58	0,61	0,64	0,66	0,67	0,68	0,68	
Odhad vývoja výšky výdavkov ŠR na ÚF: OP VaV, ŠP VaV, APVV, PK a z PK na MVTS v mld. Sk	
ÚP	OP VaV	0,50 	0,52	0,62	0,75	0,88	1,04	1,21	1,39	1,60	
	ŠP VaV	0,50	1,21	1,46	1,74	2,07	2,42	2,81	3,25	3,72	
	APVV	0,95 	1,21	1,46	1,74	2,07	2,42	2,81	3,25	3,72	
	KPA ŠVTP	0,50	0,51	0,62	0,74	0,88	1,03	1,21	1,39	1,59	
	MS (z KPA ŠVTP)	0,25	0,25	0,31	0,37	0,44	0,51	0,60	0,69	0,79	
Skratky: ŠR – štátny rozpočet, VŠ – vysoké školy, SAV – Slovenská akadémia vied, OP VaV - odvetvové projekty výskumu a vývoja, ŠP VaV – štátne programy výskumu a vývoja a štátne programy rozvoja infraštruktúry výskumu a vývoja, APVV – Agentúra na podporu výskumu a vývoja, KPA ŠVTP - koordinácia prierezových aktivít štátnej vednej a technickej politiky a v nich je alokovaná aj MS – medzinárodná vedecko-technická spolupráca, IP – inštitucionálna podpora, O RVÚ – ostatné rezortné výskumné ústavy, UP - účelová podpora. 

Vysvetlenie k tabuľke: ŠR – výška výdavkov zo ŠR v mld. Sk v jednotlivých rozpočtových rokoch je odhadnutá z údajov vyjadrených ako % z HDP a odhadu nárastu výšky HDP do roku 2015 uvedené v Tab.2. Doložky finančných vplyvov.
Ak chceme odhadnúť tendenciu vývoja podpory jednotlivých zložiek IP a ÚP musíme vychádzať zo skutočnosti, že v roku 2015 by pomer medzi IP a ÚP mal byť 35% : 65%,
Ak chceme odhadnúť vývoj podpory jednotlivých zložiek IP, potom musíme vychádzať zo skutočnosti, že v roku 2007 je IP VŠ rozpočtovaná asi vo výške 2,2 mld. Sk (1,2 mld. Sk - veda na VŠ + 1 mld. Sk – mzdy pedagogických pracovníkov VŠ), IP SAV asi vo výške 1,5 mld. Sk a IP v ostatných rezortných výskumných ústavov je rozpočtovaná asi vo výške 500 mil. Sk. Znamená to, že celková IP v roku 2007 je rozpočtovaná asi vo výške 4,2 mld. Sk. Ak v roku 2015 má IP tvoriť 35 % z celkových výdavkov zo ŠR  na VaT, znamená to, že v roku 2015 IP bude asi vo výške 5,73 mil. Sk. Z výšky IP v roku 2007 a v roku 2015 vieme odhadnúť medziročný pokles IP, ktorý bude asi vo výške 3,125 mld. Sk..
Ak IP v roku 2007  smeruje vo výške 52,38% na podporu VŠ, vo výške 35,71 % na podporu SAV a vo výške 11,91% na podporu O RVÚ a ak predpokladáme, že v takomto pomere budú výdavky vynakladané na tieto položky aj v roku 2015, potom v roku 2015 budú výdavky na VŠ asi 3,00 mld. Sk, na SAV 2,05 a na O RVÚ asi 0,68 mld. Sk.
ÚP je v roku 2007 rozpočtovaná asi vo výške 2,8 mld. Sk. Ak chceme v roku 2015 dosiahnuť, aby pomer medzi IP a UP bol 35% : 65%, potom v roku 2015 bude ÚP asi 10,63 mld. Sk.. ÚP v rokoch 2008 a 2014 môžeme odhadnúť z jeho medziročného zvyšovania asi o 3,125%. 
Odhad prostriedkov na UP je ešte ďalej rozdelený na odhady výdavkov na OP VaV (novej formy podpory odvetvových projektov) a podľa §5 ods.2 zákona č. 172/2005 Z. z. rozdelenia UP medzi 3 položky podľa “Národného programu rozvoja vedy a techniky”. 
Odhad výdavkov na OP VaV vychádza zo skutočnosti, že výdavky na UP v rezortoch v roku 2006 boli približne 500 mil. Sk a chceme dosiahnuť, aby v jednotlivých rokoch predstavovali maximálne asi 15% z celkovej UP. Potom výdavky na OP VaV v roku 2015 budú asi 1,60 mld. Sk a v jednotlivých rokoch budú dosahovať hodnoty odhadnuté v tabuľke. 
Odhad  výdavkov na 3 položky “Národného programu rozvoja vedy a techniky” vychádza z cieľa, aby pomery medzi ŠPVaV:APVV:KPS ŠVTP  v jednotlivých rokoch do roku 2015 boli 35%:35%:15%. Z odhadu výdavkov na KPA ŠVTP je osobitne vyčlenený odhad na MS (MS tvorí asi 50% z odhadu výdavkov na KPA ŠVTP), ktorý je dôležitou položkou pre zabezpečenie rovnocennej účasti SR v spoločnom konkurenčnom prostredí Európskeho výskumného priestoru.

7.2 Nepriama podpora vedy a techniky

Jedným z hlavných cieľov Lisabonskej stratégie je zvýšiť podiel výdavkov podnikateľskej sféry na úroveň 2/3 z celkových výdavkov na vedu a techniku. Preto hlavným cieľom v nepriamej podpore vedy a techniky, bude zavedenie takých daňových nástrojov, ktorých uplatňovaním bude zabezpečené zvýšenie investícií do vedy a techniky podnikateľskými subjektami.

Vzhľadom na terajší stav účasti podnikateľských zdrojov na celkovej podpore vedy a techniky, ktorý v roku 2005 bol asi 37%, je potrebné zaviesť do praxe nepriame nástroje, ktoré budú pôsobiť ako motivačné faktory pre súkromnú sféru viac investovať do podpory výskumu a vývoja, nakoľko podľa Tab. 1 sa očakáva, že podnikateľské zdroje sa budú spolupodieľať 2/3 na celkových výdavkov v roku 2015. Krajiny EÚ realizujú tieto stimuly väčšinou opatreniami v daňovom systéme (viď Príloha 1). Preto hlavným cieľom v nepriamej podpore vedy a techniky, bude zavedenie daňových nástrojov pre podnikateľské subjekty, aby zvýšili investovanie do vedy a techniky. 
Zavedenie daňových stimulov však musí byť kompatibilné s legislatívou EÚ, nakoľko  daňové stimuly zavedené v jednotlivých krajinách EÚ musia dodržiavať podmienku nediskriminovania niektorých subjektov v spoločnom konkurenčnom prostredí, nesmú byť v rozpore s legislatívou pre poskytovanie štátnej pomoci a po ich zavedení musí byť permanentne vyhodnocovaný ich prínos. Z uvedených dôvodov pre zavedenie daňových stimulov pre podnikateľskú sféru na Slovensku, musí ministerstvo školstva v spolupráci s Ministerstvom financií Slovenskej republiky vypracovať analýzu, ktorá dôsledne vyhodnotí podmienky a možnosti pre navrhnutie konkrétneho typu daňových stimulov.

8. Rámcový model organizácie Podpory vedy a techniky v Slovenskej republike do roku 2015

V období rokov 2007 – 2015 bude veda a technika v Slovenskej republike podporovaná hlavne z nasledujúcich zdrojov podpory:
•	štátneho rozpočtu Slovenskej republiky,
•	prostriedkov štrukturálnych fondov Európskej únie,
•	podnikateľských zdrojov, 
•	medzinárodných zdrojov.

8.1 Podpora zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky

Zo štátneho rozpočtu bude zabezpečovaná finančná podpora vedy a techniky prostredníctvom rozpočtových kapitol:
•	ministerstva, 
•	ostatných ministerstiev a ústredných orgánov, ktoré zabezpečujú riešenie svojich odvetvových problémov prostredníctvom výskumu a vývoja,
•	Slovenskej akadémie vied.

Prostriedky štátneho rozpočtu určené na podporu vedy a techniky budú naďalej poskytované ako:
•	inštitucionálna podpora,
•	účelová podpora (prostredníctvom verejnej súťaže – poskytovanie tzv. „grantov“).

Inštitucionálna podpora vedy a techniky (ďalej len „inštitucionálna podpora) bude poskytovaná prostredníctvom rozpočtových kapitol:
-	ministerstva verejným vysokým školám a štátnym vysokým školám,
-	Slovenskej akadémie vied štátnym rozpočtovým a štátnym príspevkovým ústavom Slovenskej akadémie vied,
-	štátnym rozpočtovým a štátnym príspevkovým rezortným výskumným ústavom, ktorých zriaďovateľmi sú ostatné ministerstvá alebo ústredné orgány.
Inštitucionálna podpora bude uvedeným organizáciám poskytovaná na základe zmluvných vzťahov medzi poskytovateľom inštitucionálnych prostriedkov a príslušnou organizáciou so špecifikovaním vecného zamerania využitia inštitucionálnych prostriedkov. 
 
Účelová podpora vedy a techniky zo štátneho rozpočtu (ďalej len “účelová podpora”) sa bude naďalej uskutočňovať prostredníctvom štátnych programov výskumu a vývoja, štátnych programov rozvoja infraštruktúry výskumu a vývoja, Agentúry na podporu výskumu a vývoja a zavedením novej kategórie tzv. “odvetvových projektov výskumu a vývoja”. Táto kategória projektov bude oficiálne zavedená v rámci novelizácie zákona č. 172/2005 Z. z	
Účelová podpora bude poskytovaná v súlade s výsledkami verejnej súťaže a na základe zmluvy, v ktorej budú presne špecifikované podmienky použitia prostriedkov účelovej podpory.
 
Cieľom bude, aby účelová podpora mala rastúcu tendenciu voči inštitucionálnej a pomer medzi inštitucionálnou a účelovou podporou v roku 2015 bol  30% : 70%. 

8.1.1 Podpora vedy a techniky z rozpočtovej kapitoly ministerstva

8.1.1.1 Inštitucionálna podpora vedy a techniky prostredníctvom ministerstva 

Inštitucionálna podpora prostredníctvom ministerstva bude realizovaná prostredníctvom:
-	Vedeckej grantovej agentúry (ďalej len „VEGA“)
-	a Kultúrno-edukačnej grantovej agentúry (ďalej len „KEGA“).

VEGA, ako spoločný poradný orgán podpredsedu vlády Slovenskej republiky a ministra školstva a predsedu Slovenskej akadémie vied (ďalej len „SAV“) pre výber inštitucionálnych projektov verejných a štátnych vysokých škôl a SAV na poskytnutie podpory zo štátneho rozpočtu, bude aj naďalej zabezpečovať spoločné súťažné prostredie pre výber inštitucionálnych projektov na podporu zo štátneho rozpočtu. Inštitucionálne projekty vysokých škôl vybrané na podporu zo štátneho rozpočtu budú aj naďalej podporované z rozpočtovej kapitoly ministerstva a inštitucionálne projekty SAV z rozpočtovej kapitoly SAV.
KEGA, ako poradný orgán podpredsedu vlády Slovenskej republiky a ministra školstva bude aj naďalej existovať a bude zabezpečovať odborné posudzovanie projektov žiadajúcich o podporu na vydávanie vysokoškolských skrípt, učebníc a na ďalšie aktivity zabezpečujúce pedagogický proces na vysokých školách.
Prijímatelia prostriedkov: vysoké školy v Slovenskej republike.

8.1.1.2	Účelová podpora vedy a techniky prostredníctvom ministerstva

Z rozpočtovej kapitoly ministerstva, ako ústredného orgánu zodpovedného za tvorbu a implementáciu štátnej vednej a technickej politiky, bude účelovo prostredníctvom verejnej súťaže prístupnej pre všetky organizácie výskumu a vývoja v Slovenskej republike podporovaná veda a technika prostredníctvom nasledujúcich  foriem podpory:
-	štátnych programov,
-	štátnych programov rozvoja infraštruktúry,
-	projektov Agentúry na podporu výskumu a vývoja,
-	programov Agentúry na podporu výskumu a vývoja,
-	investičnej pomoci na budovanie veľkých technických infraštruktúr.

Prijímatelia prostriedkov: organizácie sektora vysokých škôl, štátneho sektora výskumu a vývoja, podnikateľského sektora výskumu a vývoja, neziskového sektora výskumu a vývoja, fyzické osoby výskumu a vývoja v zmysle živnostenského zákona; domáci a zahraniční investori.

8.1.1.2.1 Štátne programy výskumu a vývoja

Štátne programy budú vychádzať z tém štátnych programov schválených vládou SR v dlhodobom zámere. Budú zabezpečovať plnenie požiadaviek štátu rozvíjať určitú hospodársku alebo spoločenskú oblasť Slovenska prostredníctvom výskumu a vývoja. Ich plnenie bude realizované projektami štátnych programov, ktorých doba riešenia bude tri maximálne štyri roky. Štátne programy budú formulované na 9 rokov s 3-ročnými kontrolnými etapami ich prehodnotenia a možnej následnej aktualizácie.

Prijímatelia prostriedkov: organizácie sektora vysokých škôl, štátneho sektora výskumu a vývoja, podnikateľského sektora výskumu a vývoja, neziskového sektora výskumu a vývoja, fyzické osoby výskumu a vývoja v zmysle živnostenského zákona.
 
8.1.1.2.2	Štátne programy rozvoja infraštruktúry výskumu a vývoja

Prostredníctvom štátnych programov rozvoja infraštruktúry bude podporované založenie a začiatočná etapa fungovania osobitného typu organizácie, ktorá bude zabezpečovať transfer poznatkov do hospodárskej alebo spoločenskej praxe. Podpora bude poskytovaná na založenie a začiatočnú etapu existencie organizácií pre transfer poznatkov do praxe. 
Z organizácií, ktoré budú zabezpečovať transfer poznatkov, bude ministerstvo školstva prostredníctvom štátnych programov rozvoja infraštruktúry od roku 2008 poskytovať podporu na vznik a začiatočnú etapu existencie národných centier výskumu a vývoja a vedecko-technologické parky.
Ďalšie typy organizácií pre transfer poznatkov do praxe: technologické centrá, centrá excelentnosti, centrá transferu technológií, technologické inkubátory, spin off, start up budú podporované prostredníctvom ďalších štátnych programov rozvoja infraštruktúry, ktoré môžu byť podporované prostredníctvom Agentúry na podporu výskumu a vývoja (ďalej len “agentúra”).  	
Prijímatelia prostriedkov: organizácie sektora vysokých škôl, štátneho sektora výskumu a vývoja, podnikateľského sektora výskumu a vývoja, neziskového sektora výskumu a vývoja.

8.1.1.2.3 Programy a projekty Agentúry na podporu výskumu a vývoja

Agentúra  bude naďalej poskytovať finančnú podporu na:
-	projekty výskumu a vývoja, ktoré budú zabezpečovať výskumné požiadavky samotných zamestnancov výskumu a vývoja z oblasti základného výskumu, aplikovaného výskumu a experimentálneho rozvoja,
-	programy agentúry, v rámci ktorých bude poskytovaná podpora na Predsedníctvom agentúry stanovený cielený výskum, 
-	účasť slovenských organizácií výskumu a vývoja v rámcových programoch EÚ pre výskum, technický rozvoj a demonštrácie (7. rámcový program Európskej únie pre výskum, technický rozvoj a demonštrácie (ďalej len „7.RP“).a 8. RP), v projektoch bilaterálnej vedecko-technickej spolupráce a v medzinárodných výskumných centrách.

Agentúra bude poskytovať finančnú podporu aj na:

-	projekty orientovaného výskumu, ktoré budú v súlade s prioritami agentúry stanovenými v časti 6.1 materiálu,
-	štátne programy, ktorých zameranie a obsah naformuluje ministerstvo školstva a schváli vláda Slovenskej republiky,
-	štátne programy rozvoja infraštruktúry zamerané na podporu založenia a začiatočnej etapy existencie centier excelentnosti, centier transferu technológií, technologických inkubátorov, spin off, start up. Obsah štátnych programov rozvoja infraštruktúry bude formulovať ministerstvo školstva a schvaľovať  vláda Slovenskej republiky. 

Prijímatelia prostriedkov: organizácie sektora vysokých škôl, štátneho sektora výskumu a vývoja, podnikateľského sektora výskumu a vývoja, neziskového sektora výskumu a vývoja, fyzické osoby výskumu a vývoja v zmysle živnostenského zákona.

8.1.1.2.3	Investičná pomoc na budovanie veľkých technických infraštruktúr

Ministerstvo školstva bude vytvárať podmienky pre poskytovanie investičnej pomoci pre domácich a zahraničných investorov na budovanie veľkých technických infraštruktúr, ako sú napr. vedecko-technologické parky.

Prijímatelia prostriedkov: domáci a zahraniční investori

Toky finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na podporu vedy a techniky prostredníctvom ministerstva sú názorne uvedené v Prílohe 4.

8.1.2 Podpora vedy a techniky z rozpočtových kapitol ostatných ministerstiev, ostatných ústredných orgánov a SAV

Prostriedky štátneho rozpočtu budú na podporu vedy a techniky tiež poskytované z rozpočtových kapitol ministerstiev, ostatných ústredných orgánov a SAV ako:
•	inštitucionálna podpora,
•	účelová podpora.

8.1.2.1 Inštitucionálna podpora vedy a techniky prostredníctvom ostatných ministerstiev, ostatných ústredných orgánov a SAV

a) Inštitucionálna podpora prostredníctvom ostatných ministerstiev a ostatných ústredných orgánov bude poskytovaná na zabezpečenie vykonávania činností:
•	nimi zriadených štátnych rezortných výskumných ústavov s rozpočtovou alebo príspevkovou formou hospodárenia.
Tieto inštitúcie zriadené v štátnom záujme však budú musieť pri tendencii zvyšovania výšky účelovej podpory zo štátneho rozpočtu dopĺňať si inštitucionálnu podporu uchádzaním sa o prostriedky z účelovej podpory prostredníctvom vypísanej verejnej súťaže.

Prijímatelia prostriedkov: štátne rezortné výskumné ústavy s rozpočtovou alebo príspevkovou formou hospodárenia zriadené ostatnými ministerstvami alebo ústrednými orgánmi.

b) Inštitucionálna podpora vedy a techniky prostredníctvom SAV bude poskytovaná na zabezpečenie vykonávania činností:
•	ňou zriadených rozpočtových alebo príspevkových ústavov SAV.
Inštitucionálna podpora prostredníctvom SAV bude realizovaná prostredníctvom VEGA bližšie špecifikovanej v časti 8.1.1.1.

Prijímatelia prostriedkov: rozpočtové a príspevkové ústavy SAV.	

8.1.2.2 Účelová podpora vedy a techniky prostredníctvom ostatných ministerstiev, ostatných ústredných orgánov 

Účelová podpora zo štátneho rozpočtu bude poskytovaná nielen z rozpočtovej kapitoly ministerstva, ale aj z rozpočtových kapitol ostatných ministerstiev a ústredných orgánov  prostredníctvom novej kategórie tzv. „odvetvových projektov výskumu a vývoja“ (ďalej len „odvetvový projekt“). Táto kategória účelovej podpory bude ustanovená v novelizácii zákona č. 172/2005 Z. z. a umožní odvetvovým ministerstvám a ústredným orgánom zabezpečovať rozvoj špecifických potrieb svojho odvetvia v ich kompetencii prostredníctvom výskumu a vývoja. 
	
Prijímatelia prostriedkov: organizácie sektora vysokých škôl, štátneho sektora výskumu a vývoja, podnikateľského sektora výskumu a vývoja, neziskového sektora výskumu a vývoja, fyzické osoby výskumu a vývoja v zmysle živnostenského zákona.

Toky finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu na podporu vedy a techniky prostredníctvom rozpočtových kapitol ostatných ministerstiev, ostatných ústredných orgánov a SAV sú názorne uvedené v Prílohe 4.

 8.2 Podpora vedy a techniky zo  štrukturálnych fondov Európskej únie

Súčasťou verejných výdavkov podieľajúcich sa podpore vedy a techniky v Slovenskej republike okrem prostriedkov štátneho rozpočtu budú v období rokov 2007 až 2013 aj prostriedky zo štrukturálnych fondov, a to z:
-	Európskeho fondu regionálneho rozvoja,
-	Európskeho sociálneho fondu. 

Z prvého fondu budú tieto prostriedky poskytované prostredníctvom operačného programu „Výskum a vývoj“ a z druhého prostredníctvom operačného programu „Vzdelávanie“. Riadiacim orgánom pre oba operačné programy  je ministerstvo školstva.

Prijímatelia prostriedkov: organizácie sektora vysokých škôl, štátneho sektora výskumu a vývoja, podnikateľského sektora výskumu a vývoja, neziskového sektora výskumu a vývoja, fyzické osoby výskumu a vývoja v zmysle živnostenského zákona.

8.3 Podpora vedy a techniky z podnikateľských zdrojov

Ďalším zdrojom, ktorý sa bude do roku 2015 spolupodieľať na podpore vedy a techniky v Slovenskej republike budú prostriedky z podnikateľských zdrojov. Bude požadované, aby popri prostriedkoch štátneho rozpočtu sa prostriedky z podnikateľských zdrojov podieľali na riešení:
-	štátnych programov, 
-	štátnych programov rozvoja infraštruktúry,
-	projektov agentúry,
-	programov agentúry,
-	odvetvových projektov výskumu a vývoja,
-	investičnej pomoci na budovanie veľkých technických infraštruktúr (ďalej len „investičná pomoc“).

Prijímatelia prostriedkov: organizácie sektora vysokých škôl, štátneho sektora výskumu a vývoja, podnikateľského sektora výskumu a vývoja, neziskového sektora výskumu a vývoja, fyzické osoby výskumu a vývoja v zmysle živnostenského zákona; domáci a zahraniční investori.

8.4 Podpora vedy a techniky z medzinárodných zdrojov

Prostriedky z medzinárodných zdrojov, hlavne z programov Európskej komisie budú tiež ďalším zdrojom, o ktoré sa budú môcť slovenské organizácie výskumu a vývoja všetkých sektorov uchádzať. 
Najväčší objem prostriedkov z európskych programov asi 54 mld. Eur bude v rokoch 2007 - 2013 viazaný na 7. RP. 
Podľa jednotlivých programových smerov 7.RP a podľa typu hospodárenia slovenských organizácií výskumu a vývoja sa na financovaní riešenia projektov 7. RP budú musieť podieľať aj prostriedky štátneho rozpočtu a pri podnikateľských organizáciách výskumu a vývoja aj ich vlastné zdroje.

Prijímatelia prostriedkov: organizácie sektora vysokých škôl, štátneho sektora výskumu a vývoja, podnikateľského sektora výskumu a vývoja, neziskového sektora výskumu a vývoja, fyzické osoby výskumu a vývoja v zmysle živnostenského zákona.

8.5 Rámcové pravidlá a kritériá pre poskytnutie podpory z verejných zdrojov

8.5.1 Rámcové pravidlá a kritéria pre poskytovanie účelovej podpory z prostriedkov štátneho rozpočtu

Pri poskytovaní prostriedkov štátneho rozpočtu prostredníctvom účelovej podpory platia  nasledujúce pravidlá:
-	základný výskum je podporovaný  vo výške 100%,
-	aplikovaný výskum vo výške 50%,
-	experimentálny vývoj vo výške 25%
s tým, že výdavky štátneho rozpočtu pri aplikovanom výskume a experimentálnom vývoji môžu byť zvýšené v nasledujúcich prípadoch o výšku:
-	najviac o 10%, ak ide o spoluprácu na riešení medzinárodného projektu výskumu a vývoja, 
-	alebo najviac o ďalších 10%, ak ide o cezhraničný projekt za podmienky, že sa tieto výsledky budú rozširovať a sprístupňovať, 
-	alebo najviac o ďalších 10%, ak ide o štátnu pomoc poskytovanú regiónom;
-	a najviac o ďalších 10%, ak je poskytnutá malému podniku alebo strednému podniku.

Maximálna výška štátnej pomoci napriek uvedeným zvýhodneniam , však v prípade:
o	aplikovaného výskumu nesmie presiahnuť 75%,
o	experimentálneho vývoja nesmie presiahnuť 50%.

Účelová podpora z verejných zdrojov na výskum a vývoj bude poskytovaná podnikateľským organizáciám výskumu a vývoja podľa zákona č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov.

Pre zvýšenie spolupráce malých podnikov a stredných podnikov s vysokými školami, organizáciami štátneho sektora výskumu a vývoja (vrátane SAV) a s podnikateľskými organizáciami výskumu a vývoja v oblasti výskumu a vývoja bude novelizáciou zákona č. 172/2005 Z. z. zavedený nový stimul pre malé podniky a stredné podniky, ktorý im umožní získať zo štátneho rozpočtu o ďalších 5% viac pri podpore aplikovaného výskumu a experimentálneho vývoja. Základnou podmienkou uvedeného 5 %-ného zvýšenia však bude, aby výsledky výskumu a vývoja preukázali merateľné zvýšenie pridanej hodnoty pre rozvoj hospodárstva. Maximálna výška štátnej pomoci však súhrnne v prípade aplikovaného výskumu nesmie presiahnuť 80% a v prípade experimentálneho vývoja nesmie presiahnuť 55%. 

V časovom horizonte do roku 2015 hlavným cieľom v účelovej podpore prostredníctvom hlavných foriem podpory a to:
-	štátnych programov, 
-	štátnych programov rozvoja infraštruktúry,
-	projektov agentúry,
-	programov agentúry,
-	odvetvových projektov výskumu a vývoja,
-	investičných stimulov. 
bude dosiahnuť synergický efekt.  

V súlade s týmto cieľom preto bude požadované, aby uvedené hlavné formy podpory spĺňali nasledujúce pravidlá a kritériá.  
8.5.1.1  Štátne programy výskumu a vývoja

Rámcové pravidlá pre štátne  programy sú:
•	prostredníctvom štátnych programov zabezpečovať plnenie požiadaviek štátu rozvíjať určitú hospodársku alebo spoločenskú oblasť Slovenska prostredníctvom výskumu a vývoja,
•	pri formulovaní obsahu štátnych programov vychádzať z vecných priorít výskumu a vývoja schválených vládou SR v dlhodobom zámere,
•	riešenie projektov štátnych programov rozvoja infraštruktúry spájať s riešením projektov štátnych programov, čo znamená spájať podporu výskumnej témy s podporou budovania a modernizácie technickej infraštruktúry výskumu a vývoja a ľudských zdrojov výskumu a vývoja, 
•	prostriedky na riešenie projektu štátneho programu však nemôžu byť duplicitne použité na ten istý účel v rámci riešenia projektu štátneho programu rozvoja infraštruktúry,  
•	doba riešenia štátneho programu je 9 rokov s 3-ročnými kontrolnými etapami ich prehodnotenia a  možnej  následnej aktualizácie,
•	výsledky riešenia štátneho programu musia byť využité v spoločenskej alebo hospodárskej praxi – musia mať odberateľa.

Rámcové kritéria pre finančnú podporu štátnych programov: 
•	plnenie štátneho programu bude zabezpečované projektami, ktorých doba riešenia bude tri až maximálne štyri roky,
•	vzhľadom k tomu, že výsledky riešenia štátneho programu musia byť využité v spoločenskej alebo hospodárskej praxi, riešenie štátnych programov bude zabezpečované projektami aplikovaného výskumu a experimentálneho rozvoja,
•	do riešenia projektu štátneho programu musia byť súčasne zapojené organizácie výskumu a vývoja aspoň z dvoch rôznych sektorov výskumu a vývoja – sektora vysokých škôl, štátneho sektora, podnikateľského sektora, neziskového sektora,
•	projekt štátneho programu musí mať zmluvne potvrdeného odberateľa jeho výsledkov,
•	vzhľadom k tomu, že riešenie štátneho programu musí byť zabezpečované projektami aplikovaného výskumu alebo experimentálneho vývoja, popri prostriedkoch štátneho rozpočtu je potrebné zabezpečiť spolufinancovanie projektov štátnych programov aj zo zdrojov odberateľa a podnikateľských zdrojov, tak by spoluúčasť týchto zdrojov, štátneho rozpočtu ku zdroju odberateľa a podnikateľským zdrojom, na riešení štátneho programu bola  v pomere 1:1.

8.5.1.2 Štátne programy rozvoja infraštruktúry výskumu a vývoja 
Rámcové pravidlá pre štátne  programy rozvoja infraštruktúry sú:
•	zabezpečovať rozvoj technickej infraštruktúry výskumu a vývoja v určitých oblastiach s cieľom vytvárať základné podmienky pre realizovanie výskumu a vývoja predovšetkým pre hospodársky alebo spoločenský rozvoj Slovenska, 
•	za účelom dosiahnuť synergický efekt v podpore výskumu a vývoja bude podporovaný rozvoj technickej infraštruktúry výskumu a vývoja predovšetkým v tých oblastiach, ktoré sú oblasťami vecných priorít výskumu a vývoja,
•	z prostriedkov štátneho rozpočtu podporovať vybudovanie technickej infraštruktúry výskumu a vývoja tak, aby na Slovensku nebola duplicitne budovaná v tej istej oblasti výskumu a vývoja,      
•	prostredníctvom štátnych programov rozvoja infraštruktúry podporovať založenie a začiatočnú etapu budovania organizácií, ktoré budú zabezpečovať transfer poznatkov do hospodárskej alebo spoločenskej praxe,
•	technická infraštruktúra výskumu a vývoja vybudovaná prostredníctvom štátnych programov rozvoja infraštruktúry podporovaných jedine zo štátneho rozpočtu musí byť verejne prístupná organizáciám výskumu a vývoja sektora vysokých škôl a štátneho sektora,
•	zabezpečiť budovanie technickej infraštruktúry výskumu a vývoja aj z podnikateľských zdrojov.

Rámcové kritéria pre finančnú podporu štátnych programov rozvoja infraštruktúry: 
•	plnenie štátneho programu rozvoja infraštruktúry bude zabezpečované projektami, ktorých doba riešenia bude tri až maximálne štyri roky,
•	technická infraštruktúra vybudovaná v počiatočných fázach z podpory zo štátneho rozpočtu musí mať v ďalších fázach existencie zabezpečenú prevádzku a modernizáciu aj z iných zdrojov ako je štátny rozpočet,
•	popri prostriedkoch štátneho rozpočtu zabezpečiť spolufinancovanie projektov štátnych programov rozvoja infraštruktúry aj z podnikateľských zdrojov, tak aby spoluúčasť týchto dvoch zdrojov, štátneho rozpočtu a podnikateľských zdrojov, na riešení štátneho programu rozvoja infraštruktúry bola v pomere 1:2, čo by malo viesť k budovaniu spoločnej technickej infraštruktúry výskumu a vývoja pre verejný sektor a podnikateľský sektor výskumu a vývoja,
•	v zmluve uzatvorenej k riešeniu projektu štátneho programu rozvoja infraštruktúry podporovaného zo štátneho rozpočtu a aj z podnikateľských zdrojov stanoviť podmienky využívania takto vybudovanej infraštruktúry podnikateľmi a organizáciami výskumu a vývoja verejného sektora. 

8.5.1.3 Programy Agentúry na podporu výskumu a vývoja
Rámcové pravidlá pre programy agentúry:
•	prostredníctvom programov agentúry zabezpečovať finančnú podporu Predsedníctvom agentúry vybraných zámerov a cieľov vo výskume a vývoji v súlade s dlhodobým zámerom,
•	návrhy programov agentúry vypracované Predsedníctvom agentúry na základe ním vybraných zámerov a cieľov  predkladať ministrovi školstva na schválenie,
•	programy agentúry zamerať najmä na podporu spolupráce verejného sektora (sektora vysokých škôl a štátneho sektora výskumu a vývoja) s podnikateľským sektorom, podporu medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce, podporu rozvoja ľudských zdrojov vo výskume a vývoji, podporu popularizácie vedy a techniky v spoločnosti. 

Rámcové kritéria pre finančnú podporu programov agentúry: 
•	podľa charakteru programu zabezpečiť riešenie programov agentúry aj z iných zdrojov ako zo štátneho rozpočtu, a to z podnikateľských zdrojov,
•	diferencovane zabezpečiť spolufinancovanie programov agentúry zamerané na podporu technickej infraštruktúry z podnikateľských zdrojov až do výšky 2/3 z celkových nákladov na program agentúry,
•	v prípade riešenia programov agentúry zameraných na vybranú vecnú problematiku výskumu a vývoja požadovať pri projektoch, ktorými sa daný program agentúry realizuje, zabezpečenie zmluvne potvrdeného odberateľa výsledku. 

8.5.1.4 Projekty Agentúry na podporu výskumu a vývoja 

Rámcové pravidlá pre projekty agentúry:   
•	agentúra bude podporovať dva typy projektov výskumu a vývoja: 
o	projekty navrhnuté samotnými výskumníkmi na základe ich výskumných požiadaviek (v rámci tzv. „všeobecnej výzvy“)
o	a projekty orientovaného výskumu a vývoja navrhnuté samotnými výskumníkmi,   ktoré však musia byť súlade s vecnými prioritami výskumu a vývoja schválenými v dlhodobom zámere.    

Rámcové kritéria pre finančnú podporu oboch typov projektov agentúry:
•	projekty základného výskumu budú podporované zo štátneho rozpočtu do výšky 100%,
•	projekty aplikovaného výskumu budú podporované zo štátneho rozpočtu do výšky 50%,
•	projekty experimentálneho vývoja budú podporované zo štátneho rozpočtu do výšky 25%,
•	v prípade, ak žiadateľom o poskytnutie podpory na projekt aplikovaného výskumu alebo projekt experimentálneho vývoja, je malý podnik alebo stredný podnik môže zo štátneho rozpočtu získať zvýšené prostriedky podľa kritérií uvedených v časti 8.5.1,
•	v prípade projektov orientovaného výskumu a vývoja bude potrebné zmluvne zabezpečiť odberateľa výsledkov z hospodárskej alebo spoločenskej praxe.

8.5.1.5 Odvetvové projekty výskumu a vývoja

Rámcové pravidlá pre odvetvové projekty:   
•	prostredníctvom odvetvových projektov zabezpečovať riešenie špecifických potrieb rozvoja odvetvia, 
•	riešenie odvetvových projektov musí byť v súlade s vecnými prioritami výskumu a vývoja stanovenými v rezortnej koncepcii zamerania a podpory výskumu a vývoja vypracovávanými jednotlivými ministerstvami alebo ústrednými orgánmi k dlhodobému zámeru, 
•	vecné priority výskumu a vývoja stanovené v rezortnej koncepcii zamerania a podpory výskumu a vývoja pre riešenie odvetvových projektov musia byť odlišné ako vecné priority výskumu a vývoja stanovené v dlhodobom zámere,
•	témy pre vyhlásenie verejnej súťaže pre riešenie odvetvových projektov s návrhom ich finančného zabezpečenia budú ministerstvá a ostatné ústredné orgány vypracovávať pod koordináciou ministerstva školstva,
•	ministerstvo školstva pre proces výberu, riešenia a kontroly odvetvových projektov vypracuje osobitný metodický postup, ktorý stanoví jednotné pravidlá pre všetky ministerstvá a ostatné ústredné orgány pri riešení odvetvových projektov, 
•	výsledky riešenia odvetvového projektu musia byť využité v spoločenskej alebo hospodárskej praxi.

Rámcové kritéria pre finančnú podporu odvetvových projektov: 
•	verejná súťaž vypísaná na riešenie odvetvových projektov musí byť prístupná všetkým organizáciám výskumu a vývoja sektora vysokých škôl, štátneho sektora, podnikateľského sektora a neziskového sektora, 
•	ministerstvo alebo ústredný orgán pre vypísanie verejnej súťaže musí mať v svojej rozpočtovej kapitole viazané prostriedky na podporu odvetvových projektov,
•	doba riešenia odvetvového projektu je maximálne tri roky,
•	odvetvový projekt musí mať zmluvne potvrdeného odberateľa jeho výsledkov,
•	popri prostriedkoch štátneho rozpočtu bude potrebné zabezpečiť spolufinancovanie aj z iných zdrojov (napr. podnikateľských). 

Tab.4 Prehľad o účasti štátneho rozpočtu a podnikateľských zdrojov na podpore výskumu a vývoja prostredníctvom jednotlivých foriem podpory

Názov formy podpory VaV	Celkové náklady na riešenie (v % z zo ŠR a PZ)	
	Náklady zo ŠR	Náklady z PZ 	
Štátny program VaV	50	50	
Štátny program rozvoja infraštruktúry – podpora technickej infraštruktúry	34	66	
Program APVV – podpora technickej infraštruktúry	34 až 100	0 až 66	
Program APVV – podpora ľudských zdrojov	100	0	
Projekt APVV (všeobecná výzva)	25 až 100*	0 až 75	
Projekt APVV orientovaného VaV	  25 až 100*	0 až 75	
Odvetvový projekt VaV	25 až 100*	0 až 75	
Skratky: VaV – výskum a vývoj, ŠR – štátny rozpočet, PZ – podnikateľské zdroje, APVV – Agentúra na podporu výskumu a vývoja, 
Vysvetlivky: * - v súlade s pravidlami podpory projektov základného výskumu, aplikovaného výskumu, experimentálneho vývoja a možnosťami zvyšovania výdavkov na projekt aplikovaného výskumu a experimentálneho vývoja (uvedené v časti 8.5.1).
Presne špecifikované pravidlá a kritériá poskytovania prostriedkov štátneho rozpočtu na všetky uvedené formy podpory výskumu a vývoja budú vždy špecifikované príslušnými poradnými orgánmi ministerstva alebo agentúry, správcov ostatných rozpočtových kapitol, a to odborníkmi výskumu a vývoja zo všetkých sektorov, radami štátnych programov, radami štátnych programov rozvoja infraštruktúry alebo radami agentúry vo výzvach zverejňovaných pre vypísanie verejnej súťaže. Zároveň poskytovateľ prostriedkov štátneho rozpočtu (správca rozpočtovej kapitoly) vypracuje finančné schémy stanovujúce podmienky poskytnutia prostriedkov štátneho rozpočtu jednotlivým prijímateľom s rozpočtovou, príspevkovou, neziskovou alebo hospodárskou formou hospodárenia. 

8.5.1.6 Investičná pomoc na  budovanie veľkých technických infraštruktúr

Rámcové pravidlá pre investičnú pomoc::
•	 prostredníctvom investičnej pomoci budovať veľké technické infraštruktúry, ako  sú  napr. vedecko-technologické parky,
•	 investičnú pomoc na budovanie technickej infraštruktúry bude poskytovať ministerstvo školstva prostredníctvom projektov investičnej pomoci,
•	 ministerstvo školstva pre poskytnutie investičnej pomoci vypracuje osobitný metodický postup, ktorý stanoví kritériá a pravidlá poskytnutia investičnej pomoci,
•	 investičná pomoc bude poskytnutý na podporu počiatočnej investície a na vytváranie pracovných miest,
•	 poskytnutie investičnej pomoci schvaľuje vláda SR a oprávnenosť uzatvorenia zmluvy o poskytnutí investičnej pomoci schvaľuje Európska komisia, ktorá preveruje neporušenie princípu trhových podmienok.

Rámcové kritéria pre poskytnutie investičnej pomoci:
•	 investičnú pomoc bude poskytovaná formou:
o	dotácie na obstaranie dlhodobého hmotného majetku a dlhodobého nehmotného majetku,
o	úľavy na dani z príjmu,
o	príspevku na vytvorené nové pracovné miesta,
o	prevodu nehnuteľného majetku alebo zámeny nehnuteľného majetku za cenu nižšiu ako je všeobecná hodnota majetku,
•	 obstaranie dlhodobého hmotného majetku a dlhodobého nehmotného majetku najmenej v sume 40 mil. Sk, pričom najmenej 50% musí byť krytých vlastným imaním právnickej osoby alebo vlastnými prostriedkami fyzickej osoby  - podnikateľa,
•	 z celkového počtu zamestnancov budú tvoriť minimálne 60% zamestnanci s vysokoškolským vzdelaním.
•	 investičná pomoc bude poskytovaná na základe zmluvy medzi ministerstvom školstva  a prijímateľom.
 
8.5.2	Rámcové pravidlá a kritéria pre poskytovanie účelovej podpory zo štrukturálnych fondov

Prostriedky zo štrukturálnych fondov na výskum a vývoj do roku 2013 budú poskytované prostredníctvom dvoch operačných programov, operačného programu „Vzdelávanie“ a operačného programu „Výskum a vývoj“. 

Základným pravidlom pri poskytovaní prostriedkov z operačného programu „Výskum a vývoj“ bude, že budú prednostne poskytované na vecné priority výskumu a vývoja schválené vládou Slovenskej republiky v dlhodobom zámere.

Presné pravidlá a kritériá ich poskytovania a finančné schémy pre jednotlivých prijímateľov sú uvedené v manuáloch k obom operačným programom.

8.5.3	Rámcové pravidlá a kritéria pre poskytovanie účelovej podpory zo 7. RP

Prostriedky 7. RP sú od roku 2007 poskytované už podľa Európskou komisiou schválených pravidiel a kritérií pre jednotlivé špecifické programy. Rovnako sú známe pravidlá a finančné schémy pre poskytovanie prostriedkov 7.RP jednotlivým prijímateľom prostriedkov.

8.6 Komplementarita zdrojov v podpore výskumu a vývoja
Vzhľadom na cieľ dosiahnuť v účelovej podpore v časovom horizonte do roku 2015 synergický efekt (spojiť prostriedky z rôznych zdrojov na podporu komplexného zabezpečenia prostredia pre riešenie vecných priorít výskumu a vývoja), budú komplementárne (doplnkovo) spájané prostriedky poskytované na:
•	projekty 7. RP s prostriedkami z operačného programu „Výskum a vývoj“,
•	štátne programy s prostriedkami poskytovanými na štátne programy rozvoja infraštruktúry. 

V oboch uvedených prípadoch komplementárneho spájania prostriedkov z rôznych zdrojov pôjde o spájanie prostriedkov na zabezpečenie technickej infraštruktúry a ľudských zdrojov s prostriedkami na riešenie vecných problémov výskumu a vývoja.

Komplementarita spájania prostriedkov znamená použitie prostriedkov z dvoch rôznych zdrojov komplementárnym – doplnkovým spôsobom, ale neznamená spolufinancovanie tej istej časti projektu alebo toho istého projektu výskumu a vývoja z dvoch rôznych zdrojov verejnej podpory.

Základnými pravidlami pri komplementárnom spájaní prostriedkov poskytovaných na uvedené spájané formy podpory  bude:
-	zabezpečiť finančnú podporu dvoch rôznych častí (1. vecného riešenia a 2. technického, prístrojového vybavenia a podpory ľudských zdrojov) toho istého projektu výskumu a vývoja z dvoch rôznych verejných zdrojov financovania s cieľom komplexného zabezpečenia riešenia tej istej vecnej priority výskumu a vývoja,
-	zabezpečiť komplementárne spájanie prostriedkov poskytovaných na vecne zamerané projekty výskumu a vývoja s prostriedkami poskytovanými na projekty, ktorých cieľom je podporovať technickú infraštruktúru výskumu a vývoja alebo ľudské zdroje vo výskume a vývoji, 
-	vylúčiť duplicitnú podporu z dvoch rôznych verejných zdrojov financovania na tú istú časť projektu výskumu a vývoja alebo na celý projekt,
-	komplementárne prostriedky z dvoch rôznych verejných zdrojov budú poskytované na základe verejnej súťaže (pre každý zdroj bude osobitná verejná súťaž), ktorá bude vyhlásená výzvou zameranou osobitne na komplementaritu zdrojov v podpore projektov výskumu a vývoja,
-	odborné posudzovanie pre výber na poskytnutie prostriedkov z dvoch rôznych zdrojov  (7.RP a prostriedky operačného programu „Výskum a vývoj) pre komplementárne financovanie bude podliehať pravidlám dvoch rôznych procesov, ktoré sú predpísané pre príslušný finančný zdroj, 
-	komplementárne prostriedky z dvoch rôznych zdrojov (7.RP a prostriedky operačného programu „Výskum a vývoj) budú na projekt poskytované dvoma rôznymi zmluvami, nakoľko prostriedky budú poskytované dvoma rôznymi poskytovateľmi a dokonca každý finančný zdroj má svoje vlastné finančné pravidlá,
-	pri komplementárnom financovaní projektu výskumu a vývoja z dvoch rôznych finančných zdrojov bude monitorovanie a kontrola použitia týchto prostriedkov podliehať dvom rôznym pravidlám predpísaných osobitne pre príslušný zdroj,
-	ministerstvo školstva prostredníctvom Centrálneho informačného portálu pre vedu, techniku a inovácie bude viesť evidenciu takto komplementárne podporovaných projektov.

Základný postup poskytovania prostriedkov na projekt výskumu a vývoja financovaný z dvoch komplementárnych zdrojov:
-	prostriedky z operačného programu „Výskum a vývoj“ budú poskytované ako komplementárne prostriedky na:
•	už financované projekty 7. RP v špecifických programoch „Spolupráca“, „Myšlienky“, „Ľudia“, „Kapacity“, „Nejadrové akcie JRC“, „Euratom“,
•	na prípravu projektov 7. RP, ktorými bude v rámci verejnej súťaže vyhlásenej EK požiadané o podporu zo 7.RP,
-	prostriedky štátneho programu rozvoja technickej infraštruktúry budú poskytované ako komplementárne prostriedky na už financované projekty 
•	štátnych programov,
-	projekt už podporovaný zo 7.RP, na ktorý bude požiadaná ďalšia podpora (v rámci vypísanej verejnej súťaže) z prostriedkov z operačného programu „Výskum a vývoj“, bude evidovaný ako 1. časť projektu,
-	rovnako projekt štátneho programu, na ktorý bude v rámci verejnej súťaže požiadaná  ďalšia podpora (v rámci vypísanej verejnej súťaže) zo štátneho programu rozvoja infraštruktúry bude evidovaný ako 1. časť projektu, 
-	pri poskytnutí prostriedkov z operačného programu „Výskum a vývoj“ na už financovaný projekt 7. RP, budú tieto prostriedky viazané výlučne na zabezpečenie plnenia 2. časti projektu a na túto 2. časť projektu bude uzatvorená osobitná zmluva,
-	pri poskytnutí prostriedkov na už financovaný projekt štátneho programu, budú tieto prostriedky viazané výlučne na zabezpečenie plnenia 2. časti projektu a na túto 2. časť projektu bude uzatvorená osobitná zmluva

Komplementarita v podpore výskumu na vývoja je názorne uvedená v Prílohe 4.

9. Medzinárodná vedecko -technická spolupráca  

Z členstva Slovenskej republiky v EÚ vyplýva pre vedu a techniku náročná úloha v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce, ktorou je vyrovnávať sa s problémami, ktoré vyplývajú pre slovenské organizácie výskumu a vývoja zo spoločného európskeho konkurenčného prostredia – byť rovnocenným konkurencieschopným partnerom organizáciám z ostatných členských krajín. Aby slovenské organizácie boli rovnocennými konkurencieschopnými partnermi, potrebujú si zabezpečiť kvalifikované ľudské zdroje, modernú technickú infraštruktúru a tiež dostatočné domáce finančné zdroje, ktorých spoluúčasť na riešení programov EÚ pre výskum a vývoj je požadovaná Európskou komisiou. 

Rovnako medzinárodná vedecko-technická spolupráca vyplývajúca z dvojstranných vládou schválených dohôd o vedecko-technickej spolupráci a z členstva Slovenskej republiky v medzinárodných výskumných centrách je podmienená nielen kvalitnou infraštruktúrou výskumu a vývoja (ľudské zdroje a technická infraštruktúra), ale aj dostatočnými zdrojmi na  Slovensku, ktoré sú nevyhnutné nielen na podporu mobilít v prípade bilaterálnej spolupráce ale aj na podporu samotnej výskumnej účasti slovenských organizácií v projektoch bilaterálnej spolupráce a v aktivitách medzinárodných centier. 

Základným a dlhodobo pretrvávajúcim problémom v podpore medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce sú nedostatočné finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu, ktoré sú nevyhnutné pre rovnocennú aktívnu účasť slovenských organizácií výskumu a vývoja vo všetkých formách medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce. Každoročne sa zvyšujúce členské poplatky Slovenska v medzinárodných organizáciách, ktoré od 1. januára 2007 hradí ministerstvo školstva zo svojej rozpočtovej kapitoly (do 1. 1. 2007 tieto členské poplatky hradilo Ministerstvo zahraničných vecí SR) a povinná 25% účasť národných zdrojov na podpore úspešných projektov 7.RP, riešených organizáciami verejného sektora, vyvolávajú neúnosné zvýšenie nárokov na prostriedky štátneho rozpočtu a stavajú ministerstvo školstva pred neľahkú úlohu určiť priority v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce v súlade s disponibilnými zdrojmi štátneho rozpočtu v jeho rozpočtovej kapitole.
  
Základným kritériom pre stanovenie priorít v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce bude podpora takej  účasti slovenských organizácií výskumu a vývoja, ktorá bude prínosom predovšetkým pre hospodársky alebo spoločenský rozvoj Slovenskej republiky.   

Prioritami v oblasti medzinárodnej vedecko–technickej spolupráce budú:  
-	uhrádzať z rozpočtovej kapitoly ministerstva každoročné členské poplatky do všetkých medzinárodných organizácií a Európskych programov a aktivít, v ktorých je Slovenská republika členom, 
-	zabezpečovať prostriedky v rozpočtovej kapitole ministerstva na vykonávanie výskumnej spolupráce v rámci podpísaných vládnych bilaterálnych a multilaterálnych dohôd o vedecko-technickej spolupráci,
-	do roku 2015 získavať prostriedky na zabezpečenie udržateľného rozvoja všetkých špecifikácií skupín odborov vedy a techniky na Slovensku zo zdrojov 7. RP a 8. RP bez ohľadu na vecné priority výskumu a vývoja schválené v časti 6.1 materiálu, 
-	prispievať k 25%-nej požadovanej finančnej účasti národných zdrojov na podpore úspešných projektov 7. RP riešených organizáciami verejného sektora z rozpočtovej kapitoly ministerstva úmerne podľa nárastu výdavkov v príslušnom rozpočtovom roku,  
-	vytvorenie podmienok v agentúre pre skvalitnenie administratívno-technickej asistencie pri príprave projektov uchádzajúcich sa o podporu zo 7. rámcového programu,
-	spolupráca s krajinami, ktoré sú prioritou slovenského politického záujmu v súlade s cieľmi zahraničnej politiky Slovenskej republiky v súčinnosti s orgánmi a organizáciami EÚ a NATO,
-	nové členstvá Slovenska v  európskych organizáciách, centrách a aktivitách budú zvažované a analyzované z dôvodu zisťovania ich ekonomických a spoločenských prínosov pre  rozvoj Slovenska a náročnosti ich požiadaviek na finančnú podporu z rozpočtovej kapitoly ministerstva.

Vo vzťahu k podpore projektov 7. RP a k ich možnej podpory aj zo štrukturálnych fondov, bude hlavným cieľom vypracovať také grantové schémy, ktoré umožnia finančne podporovať projekty súčasne zo zdrojov 7. RP a súčasne aj z prostriedkov štrukturálnych fondov.  

10. Hodnotenie výskumu a vývoja

Štátna vedná a technická politika musí reagovať na rastúci význam hodnotenia výskumu a vývoja v krajinách EÚ, pričom je potrebné zdôrazniť, že ide o náročný proces, ktorý je potrebné vykonávať kontinuálne v pravidelných intervaloch. Proces hodnotenia výskumu a vývoja pozostáva zo zložitých a náročných činností, ktoré treba uskutočňovať podľa jednotnej metodiky. Základnými princípmi hodnotenia musia byť multikriteriálny prístup, preukázateľná odborná kompetentnosť, konkrétnosť, transparentnosť, nezávislosť a objektivita. 

10. 1 Hodnotenie stavu výskumu a vývoja

Na základe uvedeného bude v Slovenskej republike každoročne vykonávané celkové hodnotenie výskumu a vývoja podľa metodiky vypracovanej ministerstvom školstva v spolupráci s ostatnými rozpočtovými kapitolami, ktorá stanoví kritériá hodnotenia podľa ukazovateľov používaných v krajinách EÚ s využitím hodnotenia výskumu a vývoja vykonávaného renomovanými svetovými profesionálnymi inštitúciami.  

V členských krajinách EÚ sú pre hodnotenie výskumu a vývoja používané dva základné druhy ukazovateľov:
a)	individuálne ukazovatele.
b)	združené ukazovatele.

V krajinách sveta sú tiež pre hodnotenie výskumu a vývoja využívané hodnotenia vykonávané renomovanými svetovými profesionálnymi inštitúciami.
	
Individuálne ukazovatele výskumu a vývoja sú publikované v ročenkách národných štatistických ukazovateľov, Eurostatu, Európskej komisie, OECD a niektorých ďalších svetových inštitúcií, ako napr. Svetového ekonomického fóra. Individuálne ukazovatele môžeme rozdeliť do nasledujúcich kategórií:
a)	ukazovatele pre hodnotenie vstupov – zdrojov výskumu a vývoja,
b)	ukazovatele pre hodnotenie výsledkov výskumu a vývoja a ich účinkov,
c)	ukazovatele pre hodnotenie využitia výskumu a vývoja.

Združené ukazovatele vznikajú váženou agregáciou niekoľkých individuálnych ukazovateľov. Hodnotia komplexne určitý viacrozmerný fenomén pomocou jediného ukazovateľa (skóre) a dovoľujú porovnať úroveň jednotlivých štátov v tejto oblasti. Nevýhodou je, že výskum a vývoj nie je jediným faktorom určujúcim úroveň tejto oblasti. Združené ukazovatele môžeme rozdeliť do nasledujúcich kategórií:
a)	ukazovateľ investícií do znalostí,
b)	ukazovatele vedy a techniky,
c)	ukazovatele inovačnej aktivity.

Hodnotenie výskumu a vývoja vykonávané renomovanými profesionálnymi inštitúciami porovnávajú jednotlivé krajiny sveta medzi sebou a zostavujú ich do poradia a sú vykonávané ako:  
a)	Hodnotenie konkurencieschopnosti, ktoré každoročne publikuje World Economic Forum, 
b)	Hodnotenie konkurencieschopnosti, ktoré od roku 1989 každoročne publikuje Institute for Management Development,
c)	Monitor podnikateľského prostredia, program zameraný na popis a analýzu podnikateľského procesu, ktorý spoločne koordinujú Babsom College, MA, USA a London Business School, London, UK.

Oba dva základné druhy ukazovateľov a hodnotenia renomovanými profesionálnymi inštitúciami sú podrobnejšie popísané v Prílohe 4. 

Cieľom v oblasti hodnotenia výskumu a vývoja bude zavedenie hodnotenia stavu výskumu a vývoja podľa uvedených ukazovateľov. Vykonávanie celkového hodnotenia výskumu a vývoja na Slovensku podľa uvedených ukazovateľov umožní komplexne porovnávať stav výskumu a vývoja na Slovensku s ostatnými krajinami sveta a pomôže identifikovať opatrenia potrebné na zlepšenie podmienok výskumu a vývoja na Slovensku. 

10.2 Hodnotenie zložiek systému výskumu a vývoja

Okrem hodnotenia celkového stavu výskumu a vývoja bude potrebné osobitne sa venovať hodnoteniu parciálnych procesov a zložiek systému výskumu a vývoja. Bude potrebné pokračovať v každoročnom hodnotení všetkých druhov účelovej podpory. 
Pre zabezpečenie potrebnej kvality výskumu a vývoja podporovaného z verejných zdrojov bude potrebné zaviesť základný spoločný rámec pre hodnotenie všetkých slovenských organizácií výskumu a vývoja. 

V rámci hodnotenia všetkých druhov účelovej podpory poskytovanej z verejných zdrojov budú každoročne hodnotené vecné plnenia štátnych programov výskumu a vývoja, štátnych programov rozvoja infraštruktúry výskumu a vývoja, projektov výskumu a vývoja podporovaných agentúrou,  odvetvových projektov výskumu a vývoja, projektov štrukturálnych fondov a 7. rámcového programu. Osobitne dôležité bude hodnotenie konečných výsledkov riešenia uvedených druhov úloh výskumu a vývoja. Ministerstvo školstva v spolupráci s ostatnými rozpočtovými kapitolami vypracuje metodiku, ktorá stanoví kritéria a postupy priebežného a záverečného hodnotenia uvedených druhov účelovej podpory jej vecných prínosov pre hospodársky a spoločenský rozvoj krajiny.
  
Organizácie výskumu a vývoja, ktorým budú poskytované prostriedky z verejných zdrojov budú musieť v pravidelných štvorročných intervaloch vykonávať svoje hodnotenie za účasti zástupcov ministerstva a iných externých odborníkov. Základný rámec hodnotenia organizácie výskumu a vývoja bude stanovený v metodike, ktorú vypracuje ministerstvo školstva v spolupráci s príslušnými odborníkmi. Základný rámec hodnotenia budú tvoriť kritériá akreditácie organizácií výskumu a vývoja. Ďalšie kritériá hodnotenia zohľadnia rozdiely medzi inštitúciami jednotlivých sektorov výskumu a vývoja, a preto budú stanovené ako rámcové a bude v plnej kompetencii jednotlivých sektorov, aké ďalšie kritéria hodnotenia zohľadňujúce špecifiká svojho sektora si stanovia. Kritériá hodnotenia organizácie výskumu a vývoja budú zahŕňať nielen hodnotenie výskumu a vývoja nimi vykonávaného, ale aj hodnotenie efektívneho využívania prostriedkov verejných zdrojov, ako aj schopnosti organizácie na základe svojich výsledkov zabezpečiť prostriedky zo súkromnej sféry.

Z dôvodu organizačne zabezpečiť proces hodnotenia stavu výskumu a vývoja v Slovenskej republike podľa medzinárodne uznávaných ukazovateľov a proces hodnotenia organizácií výskumu a vývoja, vrátane hodnotenia vysokých škôl a ich výsledkov výskumu a vývoja, bude zriadené centrum pre hodnotenie a certifikáciu výskumu a vývoja. Uvedené centrum bude  organizáciám výskumu a vývoja na základe hodnotenia udeľovať osvedčenie o spôsobilosti vykonávať činnosti v oblasti výskumu a vývoja. 

11. POPULARIZÁCIA VEDY A TECHNIKY 

V súčasnosti jedným z hlavných problémov vedy a techniky nielen na Slovensku ale aj v iných krajinách EÚ je nedostatočné vnímanie ich významu verejnosťou ako faktorov podmieňujúcich hospodársky a spoločenský rozvoj krajiny Preto popularizácia vedy a techniky, ktorá bude zabezpečovať uvedomovanie si ich významu verejnosťou, bude jedným z hlavných cieľov štátnej vednej a technickej politiky. Bude potrebné systémovo zlepšiť vnímanie vedy a techniky spoločnosťou ako jedného zo základných stavebných kameňov pre zvyšovanie životnej úrovne občanov a celkového rozvoja spoločnosti.

Strategickým cieľom v popularizácii vedy a techniky v spoločnosti bude:
•	zvýšenie porozumenia svetu vedy a techniky širokou verejnosťou,
•	zlepšenie prístupov k objasňovaniu cieľov a výsledkov výskumu a vývoja,
•	prekonávanie komunikačných bariér medzi:
•	zamestnancami výskumu a vývoja na jednej strane a predstaviteľmi rozhodovacej sféry na národnej a regionálnej úrovni na strane druhej,
•	oboma uvedenými stranami a širokou verejnosťou,
•	zamestnancami výskumu a vývoja na jednej strane  a predstaviteľmi podnikateľskej sféry využívajúcej výsledky výskumu a vývoja na strane druhej. 

Špecifickými cieľmi budú:
•	zvýšenie povedomia verejnosti o úlohách vedy a techniky a význame realizácie ich výsledkov v praktickom živote,
•	zvýšenie záujmu mladých ľudí o vedu a techniku a o vedeckú kariéru a o pôsobenie vo výskume a vývoji prostredníctvom aj zvýšenej propagácie výsledkov stredoškolskej odbornej činnosti a vysokoškolskej odbornej činnosti,
•	zlepšenie komunikačných zručností zamestnancov výskumu a vývoja,
•	zvýšenie prestíže a celospoločenského uznania povolania vo výskume a vývoji,
•	podpora účasti verejnosti na dianí vo vede a technike prostredníctvom intenzívnejšieho dialógu.

Plnenie týchto cieľov okrem poskytovania finančnej podpory na popularizáciu jednotlivým organizáciám výskumu a vývoja prostredníctvom programu agentúry na podporu popularizácie vedy a techniky, sa bude realizovať aj na národnej úrovni vytvorením Národného centra pre popularizáciu vedy a techniky v spoločnosti (ďalej len “národné centrum”), ktorého existencia bola schválená uznesením č. 103/2007 k materiálu „Stratégia popularizácie vedy a techniky v spoločnosti“. Národné centrum bude súčasťou už existujúcej priamoriadenej organizácie ministerstva Centra vedecko-technických informácií, ktorému je ako príspevkovej organizácii poskytovaný príspevok z prostriedkov alokovaných v položke koordinácia prierezových aktivít štátnej vednej a technickej politiky Národného programu rozvoja vedy a techniky v rozpočtovej kapitole ministerstva. Príspevok poskytovaný ministerstvom školstva Centru vedecko-technických informácií bude obsahovať aj prostriedky na zabezpečenie činnosti národného centra s tým, že jeho existencia nevyvolá zvýšené požiadavky na prostriedky štátneho rozpočtu, nakoľko materiál „Stratégia popularizácie vedy a techniky v spoločnosti“ schválila vláda Slovenskej republiky s podmienkou, že v ňom schválené ciele a úlohy nevyvolajú zvýšené požiadavky  na štátny rozpočet a budú sa realizovať v rámci záväzných limitov štátneho rozpočtu kapitoly Ministerstva školstva SR na rok 2007 a nasledujúce roky. Národné centrum bude plniť závažné úlohy celospoločenského charakteru v oblasti popularizácie vedy a techniky, ktoré organizácie výskumu a vývoja sami nedokážu zabezpečiť. Pôjde  predovšetkým o:
•	zabezpečovanie stálych expozícií o významných výsledkoch výskumu a vývoja v Slovenskej republike a ich prínosoch pre rozvoj Slovenska a o histórii vedy a techniky na Slovensku,
•	organizačné zabezpečenie popularizácie vedy a techniky vo všeobecnom význame v médiách a prinášanie aktuálnych informácií o prínosoch výsledkov výskumu a vývoja,
•	organizovanie vedeckých kaviarní,
•	každoročné organizovanie týždňa vedy a techniky na Slovensku,
•	oceňovanie osobností a organizácií vedy a techniky. 

Popularizácia vedy a techniky prispeje k zlepšeniu povedomia občanov o význame a dôležitosti vedy a techniky pre rozvoj hospodárstva a spoločnosti s aspektom pozitívnejšieho vnímania profesie zamestnanca organizácie výskumu a vývoja a k pozitívnemu vnímaniu potreby zvyšovať výdavky zo štátneho rozpočtu na vedu a techniku.

12. MONITOROVANIE ŠTÁTNEJ VEDNEJ A TECHNICKEJ POLITIKY

Z dôvodu zabezpečiť podmienky pre úspešné fungovanie systému vedy a techniky, ako rozvojového faktora nielen na národnej ale aj na európskej úrovni, musia byť permanentne monitorované a pravidelne prehodnocované a následne aktualizované všetky ciele a zámery “Dlhodobého zámeru štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015”, aby veda a technika kontinuálne plnili svoju úlohu v období do roku 2015. Z uvedeného dôvodu bude potrebné v pravidelných ročných intervaloch vypracovávať správu o plnení cieľov a zámerov dlhodobého zámeru s návrhom na ich aktualizáciu.