(Návrh)

Z á k o n

z .......................... 2002

o obrane Slovenskej republiky

   Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

P R V Á    Č A S Ť
Základné ustanovenia

§ 1
Predmet úpravy

Tento zákon upravuje vzťahy na úseku obrany Slovenskej republiky (ďalej len „obrana štátu“), ustanovuje povinnosti a úlohy štátnym orgánom, obciam, vyšším územným celkom, právnickým  osobám, fyzickým osobám  oprávneným na podnikanie podľa osobitných predpisov ) a fyzickým osobám pri príprave na obranu štátu a vymedzuje zodpovednosť za porušenie týchto povinností.

§ 2
Obrana štátu

 (1) Obrana štátu je súhrn opatrení, ktorými Slovenská republika zachováva mier, bezpečnosť, zvrchovanosť, územnú celistvosť a nedotknuteľnosť hraníc a  plní záväzky vyplývajúce z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu a ďalších medzinárodných zmlúv vojenskej povahy. )

(2) Systém obrany štátu tvorí súhrn prvkov a opatrení štátu, prostredníctvom ktorých ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgány miestnej štátnej správy, obce, vyššie územné celky, iné právnické osoby, fyzické osoby oprávnené na podnikanie a fyzické osoby vytvárajú predpoklady na zabezpečenie obrany štátu a na plnenie záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu a ďalších medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

§ 3
Príprava na obranu štátu

(1) Príprava na obranu štátu je súhrn opatrení, ktorými ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgány miestnej štátnej správy, obce, vyššie územné celky, právnické osoby, fyzické osoby oprávnené na podnikanie a fyzické osoby zabezpečujú úlohy obrany štátu;  súčasťou prípravy na obranu štátu  je výber,  určenie a zaradenie stavieb a budov do kategórie objektov osobitnej dôležitosti alebo do kategórie ďalších dôležitých objektov pre obranu štátu, ich ochrana a obrana, plnenie úloh hospodárskej mobilizácie a mobilizačné cvičenia. 

(2)  Prípravou na obranu štátu je aj príprava ozbrojených  síl Slovenskej republiky ) (ďalej len „ozbrojené sily“), ozbrojených zborov, civilnej ochrany, hasičského a záchranného zboru a záchranných služieb.

(3) Ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány štátnej správy      s celoštátnou pôsobnosťou, orgány miestnej štátnej správy, obce a vyššie územné celky v rozsahu svojej pôsobnosti zabezpečujú plnenie úloh súvisiacich so zachovávaním bezpečnosti a obrany štátu a preverujú prijaté opatrenia potrebné na obranu  štátu najmä vykonávaním kontrol a mobilizačných cvičení; na  zabezpečenie plnenia úloh súvisiacich so zachovávaním bezpečnosti a obrany štátu a jeho prípravy na obranu si tieto orgány zriaďujú krízové štáby.

(4) Príprava občanov na obranu štátu je súhrn opatrení vo výchovno-vzdelávacom procese na základných školách a stredných školách, zameraných najmä na brannú výchovu a brannú prípravu, zdravotnú prípravu, záujmovú činnosť, technickú a športovú činnosť. 

(5) Na príprave občanov na obranu štátu sa môžu po dohode s Ministerstvom obrany Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) podieľať aj občianske združenia,  charitatívne organizácie, cirkvi a náboženské spoločnosti a fyzické osoby oprávnené na podnikanie.

(6) Pripravenosť ozbrojených síl, ozbrojených zborov, civilnej ochrany, hasičského a záchranného zboru a záchranných služieb, ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ďalších orgánov štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánov miestnej štátnej správy, obcí, vyšších územných celkov, právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie      a fyzických osôb v mieri na plnenie úloh v čase vojny a vojnového stavu ) sa komplexne preveruje mobilizačným cvičením.

D r u h á    č a s ť
Riadenie a plnenie úloh na úseku obrany štátu

§ 4
Národná rada Slovenskej republiky

Národná rada Slovenskej republiky na úseku obrany štátu
a)   rozhoduje  o základných otázkach bezpečnosti a obrany štátu,
b)   schvaľuje  základné koncepcie bezpečnosti a obrany štátu a zásadné strategické dokumenty 
      bezpečnosti a obrany štátu, ktoré jej predloží vláda Slovenskej republiky,
c)   vykonáva kontrolu plnenia úloh bezpečnosti a obrany štátu.

§ 5
Prezident Slovenskej republiky
	
Prezident Slovenskej republiky na úseku obrany štátu môže
a)   navrhovať štátnym orgánom a iným právnickým osobám, ktoré plnia úlohy súvisiace  so  za-
      chovávaním bezpečnosti a obrany štátu, opatrenia na úseku bezpečnosti a obrany štátu,
b)  vyžadovať od štátnych orgánov a iných právnických osôb, ktoré plnia úlohy súvisiace so za 
     chovávaním bezpečnosti a obrany  štátu, informácie o stave obrany štátu; tieto orgány a iné 
     právnické osoby sú povinné žiadosti  prezidenta Slovenskej republiky vyhovieť.

§ 6
Vláda Slovenskej republiky

Vláda Slovenskej republiky na úseku obrany štátu 
a)	riadi činnosť ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ďalších orgánov štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánov miestnej  štátnej  správy, obcí  a  vyšších     územných celkov pri príprave na obranu štátu,
b)	riadi proces obranného plánovania,
c)	schvaľuje koncepcie bezpečnostného systému štátu a koncepcie systému obrany štátu, 
d)	predkladá  Národnej  rade  Slovenskej republiky  návrhy základných koncepcií bezpečnosti a obrany štátu a návrhy zásadných strategických dokumentov bezpečnosti a obrany štátu,
e)	rozhoduje o zásadných opatreniach prípravy na obranu štátu,
f)	rozhoduje o  zaradení stavieb alebo budov do kategórie objektov osobitnej dôležitosti alebo do kategórie ďalších dôležitých objektov  pre obranu štátu a rozhoduje o spôsobe ich ochrany  a obrany,
g)	prijíma opatrenia na predchádzanie rizikám a ohrozeniam, ktoré majú vplyv na zabezpečenie obrany štátu, ako aj opatrenia na ich zmiernenie alebo odstránenie ich následkov podľa osobitného predpisu.4) 
§ 7
Ministerstvo 

Ministerstvo obrany na úseku obrany štátu
a)	navrhuje vláde Slovenskej republiky zásadné opatrenia prípravy na obranu štátu,
b)	pripravuje pre prezidenta Slovenskej republiky návrh na nariadenie mobilizácie ozbrojených síl ) s návrhom na nariadenie
1.	výkonu mimoriadnej služby príslušníkom ozbrojených síl (ďalej len „vojak“), ktorí vykonávajú povinnú vojenskú službu, prípravnú službu alebo profesionálnu službu, vojakom v zálohe, vojakom, ktorým bol výkon vojenskej služby prerušený, a odvedencom, 
2.	pracovnej povinnosti fyzickým osobám, 
3.	poskytovať vecné prostriedky,
4.	poskytovať ubytovanie pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského      a záchranného zboru a pre osoby, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie,
c)   riadi, koordinuje a kontroluje  prípravu a priebeh mobilizácie ozbrojených síl,
d)   podieľa sa na príprave 
1.	návrhov základných koncepcií bezpečnosti a obrany štátu a návrhov zásadných strategických  dokumentov  bezpečnosti a obrany štátu; tieto návrhy predkladá vláde Slovenskej republiky, 
2.	návrhov koncepcií  bezpečnostného  systému štátu  a návrhov koncepcií systému obrany štátu; tieto návrhy predkladá vláde Slovenskej republiky,
e)  podieľa sa na vyhodnocovaní vojensko-politickej situácie v spolupráci s Ministerstvom  zahra-
     ničných vecí Slovenskej republiky,  
 f)  koordinuje a kontroluje v rozsahu svojej pôsobnosti výkon štátnej správy pri príprave a zabezpečovaní obrany štátu uskutočňovaný ministerstvami, ostatnými ústrednými  orgánmi   štátnej správy a ďalšími orgánmi štátnej správy s celoštátnou  pôsobnosťou, orgánmi miestnej štátnej správy, obcami a vyššími územnými celkami; riadi, koordinuje a kontroluje výkon štátnej správy uskutočňovaný vyššou vojenskou správou podľa § 13, územnými vojenskými správami podľa § 15 a vojenskými obvodmi, )
g) navrhuje vláde Slovenskej republiky zaradenie stavieb a budov do kategórie objektov osobitnej dôležitosti alebo do kategórie ďalších dôležitých objektov pre obranu štátu, navrhuje spôsob ich ochrany a obrany,
h) zastupuje štát v konaní o náhradách za obmedzenie vlastníckeho práva alebo užívacieho práva, za poskytnutie vecných prostriedkov a za vykonanie pracovnej povinnosti;  zastupuje štát         v konaní o náhrade škody podľa tohto zákona,
i)  zabezpečuje   ochranu  a  obranu  stavieb  a  budov [§ 6  písm. f)] , ktorých ochrana            
     a obrana mu bola určená vládou Slovenskej republiky,
j)  požaduje od ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ďalších orgánov štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánov miestnej štátnej správy, obcí a vyšších územných celkov  podkladové materiály potrebné na obranné plánovanie.

§  8
Ďalšie ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou

Ďalšie ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy a ďalšie orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou  na úseku obrany štátu

a)	pripravujú a uskutočňujú opatrenia na zabezpečenie obrany štátu a kontrolujú  prípravu a plnenie týchto opatrení,
b)	podieľajú sa na rozvoji systému obrany štátu,
c)	podieľajú sa na príprave podkladových materiálov potrebných pre obranné plánovanie,
d)	zabezpečujú plnenie úloh pri príprave obrannej infraštruktúry (v rozsahu podľa § 26),
e)	zabezpečujú ochranu a obranu stavieb a budov  uvedených v § 6 písm. f), ktorých ochrana a obrana im bola vládou Slovenskej republiky určená, 
f)	zabezpečujú skladovacie kapacity a zásoby potrebné na  obranu štátu.)

§ 9
Krajský úrad 

Krajský úrad  na úseku obrany štátu
a)   koordinuje a kontroluje v súčinnosti s vyšším  územným celkom prípravu a zabezpečenie plne-  
      nia úloh potrebných na obranu štátu okresnými úradmi a obcami,
b)  prijíma  opatrenia  a  ukladá  úlohy  potrebné  na obranu štátu okresným  úradom a v spolupráci 
      s vyššou vojenskou správou kontroluje plnenie týchto úloh,
c)	podieľa sa na zabezpečovaní prípravy a rozvoja obrannej infraštruktúry (v rozsahu podľa § 26),
d)	vykonáva v druhom stupni štátnu správu na úseku obrany vo veciach, v ktorých v správnom konaní v prvom stupni konajú okresné úrady.

§ 10
Okresný úrad

(1)  Okresný úrad na úseku obrany štátu
a)	koordinuje činnosť obcí pri plnení úloh potrebných na obranu štátu,
b)	prijíma opatrenia a ukladá úlohy potrebné na obranu štátu obciam, právnickým osobám, fyzickým osobám oprávneným na podnikanie alebo fyzickým osobám a v spolupráci územnou vojenskou správou kontroluje plnenie týchto úloh,
c)	spolupracuje s územnou vojenskou správou pri vedení evidencie právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a  fyzických osôb, ktorým môže byť v čase vojny alebo vojnového stavu 4) uložená povinnosť poskytnúť ubytovanie pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a osôb, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie,
d)	spolupracuje s územnou vojenskou správou pri vedení jej evidencie, určovaní a kontrole vhodnosti a technickej spôsobilosti nehnuteľností a vecných prostriedkov potrebných v čase vojny alebo vojnového stavu, 4)
e)	vedie evidenciu fyzických osôb, ktorým môže byť v čase vojny alebo vojnového stavu 4) uložená pracovná povinnosť na zabezpečenie obrany štátu,
f)	ukladá pracovnú povinnosť fyzickým osobám,
g)	rozhoduje o oslobodení fyzickej osoby od pracovnej povinnosti, na základe jej písomnej žiadosti alebo na základe písomnej žiadosti právnickej osoby alebo fyzickej osoby oprávnenej na podnikanie, s ktorou je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu alebo v štátnozamestaneckom vzťahu,
h)	ukladá na návrh územnej vojenskej správy v čase vojny alebo vojnového stavu 4) právnickým osobám, fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a fyzickým osobám povinnosť poskytnúť ubytovanie pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a osobám , ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie,
i)	rozhoduje o povinnosti právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a  fyzických osôb poskytnúť v čase vojny alebo vojnového stavu 4) vecné prostriedky na plnenie úloh obrany štátu, tak aby nedošlo k ohrozeniu zásobovania základnými potravinami, vodou, energiami, zdravotníckym zabezpečením a k ohrozeniu základnej veterinárnej ochrany  územia, 8)
j)	ukladá v čase vojny alebo vojnového stavu 4) fyzickej osobe, ktorá je v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu alebo v štátnozamestnaneckom vzťahu povinnosť:
1.	zotrvať v tomto vzťahu, ak ich zamestnávateľ plní  úlohy hospodárskej mobilizácie a fyzické  osoby sú určené na plnenie týchto úloh,
2.	vykonávať aj iný ako dohodnutý druh práce, alebo na inom mieste, alebo u iného zamestnávateľa,
k)	oznamuje obciam právnické osoby, fyzické osoby oprávnené na podnikanie a fyzické osoby, ktorým môže byť v čase vojny alebo vojnového stavu4)  uložená povinnosť poskytnúť vecné prostriedky, povinnosť poskytnúť ubytovanie pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a osôb, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie alebo pracovná povinnosť,
l)	podieľa sa na zabezpečovaní prípravy a rozvoja obrannej infraštruktúry,
m)	prejednáva v prvom stupni správne delikty a priestupky na úseku obrany.

(2)  Proti rozhodnutiu okresného úradu o uložení povinnosti podľa ods. 1 písm. h) a i) nie je prípustné odvolanie.
§ 11
Obec

Obec na úseku obrany štátu
a)	vedie evidenciu právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a  fyzických osôb, ktorým môže byť v čase vojny alebo vojnového stavu 4) uložená  povinnosť poskytnúť ubytovanie pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a osôb, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie,
b)	navrhuje územnej vojenskej správe nehnuteľnosti a vecné prostriedky vhodné a technicky spôsobilé na zabezpečenie úloh obrany štátu a vedie ich evidenciu,
c)	doručuje v čase vojny alebo vojnového stavu 4) prostredníctvom fyzických osôb vopred určených okresným úradom:       
1.	povolávacie rozkazy na výkon mimoriadnej  služby v ozbrojených silách,
2.	rozhodnutia okresného úradu právnickým osobám, fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a fyzickým osobám o uložení povinnosti poskytnúť ubytovanie pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a osôb, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie a vecné prostriedky na plnenie úloh obrany štátu,
3.	rozhodnutia okresného úradu fyzickým osobám o uložení pracovnej povinnosti,
d)   podieľa sa na zabezpečovaní prípravy a rozvoja obrannej infraštruktúry.

§12
Vyšší územný celok

Vyšší územný celok na úseku obrany štátu
a)   v súčinnosti s krajským úradom a obcami sa podieľa na príprave a kontrole zabezpečenia        
      úloh obrany štátu  v obvode svojej pôsobnosti,
b)   podieľa sa na riešení problémov, ktoré sa týkajú viacerých obcí v obvode vyššieho územného   
      celku na úseku obrany štátu a riešení problémov, ktoré môžu vzniknúť alebo vznikli v čase 
      vojny alebo vojnového stavu4), 
c)   spolupracuje s vyššou vojenskou správou a územnými vojenskými správami pri príprave 
      a zabezpečovaní úloh obrany štátu v obvode svojej pôsobnosti,
d)	podieľa sa na príprave občanov na obranu štátu v obvode svojej pôsobnosti v rozsahu 
      ustanovenia § 3 ods. 4.

Vyššia vojenská správa
§ 13

(1) Zriaďuje sa vyššia vojenská správa. Sídlom vyššej vojenskej správy je Banská Bystrica. 

(2) Vyššia vojenská správa je právnická osoba, ktorá vykonáva štátnu správu na úseku obrany štátu na celom území Slovenskej republiky v rozsahu pôsobnosti ustanovenej týmto zákonom. 

   (3) Funkciu zriaďovateľa vo vzťahu k vyššej vojenskej správe plní ministerstvo obrany.

(4) Vyššia vojenská správa je rozpočtová organizácia. Svojimi príjmami  a výdavkami je zapojená na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva obrany. 

 (5) Vyššiu vojenskú správu riadi riaditeľ, ktorý je jej štatutárnym orgánom. Riaditeľa vyššej vojenskej správy  vymenúva a odvoláva minister obrany Slovenskej republiky (ďalej len „minister obrany“). 

§ 14

Vyššia vojenská správa na úseku obrany štátu
a)	riadi, kontroluje a koordinuje činnosť územných vojenských správ, 
b)	spolupracuje s ministerstvami, ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy a ďalšími orgánmi štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánmi  miestnej štátnej správy, obcami,  vyššími územnými celkami,  právnickými osobami,  fyzickými  osobami  oprávnenými na  podnikanie a fyzickými osobami pri plnení úloh obrany štátu, 
c)	podieľa sa v súčinnosti s krajskými úradmi na kontrole plnenia úloh potrebných na obranu štátu, ktoré vykonávajú okresné úrady,
d)	koordinuje spoluprácu územných vojenských správ s ministerstvami, ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy a ďalšími orgánmi štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánmi miestnej štátnej správy, obcami, vyššími územnými celkami, právnickými osobami, fyzickými osobami oprávnenými na podnikanie a fyzickými osobami pri plnení úloh potrebných na obranu štátu, 
e)	koordinuje a podieľa sa na zabezpečovaní mobilizácie ozbrojených síl, 7)
f)	podieľa sa na plnení opatrení pri príprave  obrany štátu,
g)	vykonáva v druhom stupni štátnu správu na úseku obrany vo veciach, v ktorých v prvom stupni konajú územné vojenské správy.

Územné vojenské správy
§ 15

(1) Zriaďujú sa územné vojenské správy.

(2) Územné vojenské správy sú právnické osoby. Vykonávajú v prvom stupni štátnu správu na úseku obrany  štátu v rozsahu pôsobnosti ustanovenej týmto zákonom vo svojich územných obvodoch. Názvy, sídla a územné obvody územných vojenských správ sú uvedené v prílohe.

(3) Funkciu zriaďovateľa vo vzťahu k územným vojenským správam plní vyššia vojenská správa.

(4) Územné vojenské správy sú rozpočtové organizácie. Svojimi príjmami  a výdavkami sú zapojené na rozpočet vyššej vojenskej správy.

(5) Územné vojenské správy riadia riaditelia, ktorí sú ich štatutárnymi orgánmi. Riaditeľov územných vojenských správ vymenúva a odvoláva minister obrany na návrh riaditeľa vyššej vojenskej správy.

§ 16

Územná vojenská správa na úseku obrany štátu   
a)	vedie vojenskú evidenciu občanov podliehajúcich brannej povinnosti, 9) povoláva občanov na výkon povinnej vojenskej služby,9) pripravuje, zabezpečuje a vykonáva mobilizáciu ozbrojených síl,7)
b)	vedie evidenciu občanov, ktorí sú povinní nastúpiť na výkon inej služby namiesto povinnej vojenskej služby  a občanov, ktorí ju vykonávajú,10)
c)	vykonáva v spolupráci s okresným úradom a obcou výber nehnuteľností a vecných prostriedkov potrebných na obranu štátu a vedie ich evidenciu,
d)	vedie na základe podkladov obcí evidenciu právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a fyzických osôb, ktorým môže byť v čase vojny alebo vojnového stavu4) uložená povinnosť poskytnúť ubytovanie príslušníkom ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a osôb, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie; návrhy na uloženie tejto povinnosti predkladá okresnému úradu,
e)	predkladá podklady pre rozhodnutie okresného úradu o uložení povinnosti poskytnúť vecné prostriedky potrebné v čase vojny alebo vojnového stavu4) na plnenie úloh potrebných na obranu štátu právnickými osobami, fyzickými osobami oprávnenými na podnikanie a fyzickými osobami,
f)	spolupracuje 
1.	s ministerstvami, ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy a ďalšími orgánmi štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánmi miestnej štátnej správy, obcami, vyššími územnými celkami, právnickými osobami, fyzickými osobami oprávnenými na podnikanie a fyzickými osobami pri plnení úloh podľa tohto zákona,
2.	s okresným úradom pri výkone kontroly plnenia úloh podľa tohto zákona a pri usmerňovaní obcí pri plnení úloh potrebných na obranu štátu. 

T r e t i a   č a s ť
Práva a povinnosti právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a  fyzických osôb 

§ 17
Práva právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a  fyzických osôb

(1) Právnické osoby, fyzické osoby oprávnené na podnikanie a fyzické osoby sú povinné plniť úlohy na úseku obrany štátu v rozsahu určenom okresným úradom na základe požiadaviek územnej vojenskej správy.

(2) Právnické osoby a fyzické osoby oprávnené na podnikanie sú na úseku obrany štátu oprávnené:
a)	upravovať pracovnoprávne vzťahy alebo obdobné pracovné vzťahy svojich zamestnancov a štátnozamestnanecké vzťahy, ktoré im vyplývajú z uloženej pracovnej povinnosti na zabezpečenie obrany štátu v súlade s rozhodnutím okresného úradu,
b)	písomne žiadať okresný úrad o oslobodenie svojich zamestnancov od uloženej pracovnej povinnosti, 
c)	uplatňovať náhradu za obmedzenie vlastníckeho práva alebo užívacieho práva, za poskytnutie  ubytovania alebo vecného prostriedku, plnenie pracovnej povinnosti a za plnenie úloh prípravy obrannej infraštruktúry  v čase vojny alebo vojnového stavu. 4) 

§ 18
Povinnosti právnických osôb, fyzických osôb oprávnených
na podnikanie a  fyzických osôb

(1) Právnické osoby a fyzické osoby oprávnené na podnikanie sú na úseku obrany štátu povinné: 

a)	plniť úlohy spojené s prípravou a zabezpečovaním obrannej infraštruktúry,
b)	spracúvať plány ochrany stavieb a budov, ktorých ochranu alebo obranu im určila vláda Slovenskej republiky podľa § 6 písm. f), 
c)	umožniť orgánom uvedeným v § 10 a 16 vykonanie kontroly svojej pripravenosti na plnenie úloh  potrebných na obranu štátu a zúčastniť sa na  tejto kontrole,
d)	poskytnúť v čase vojny alebo vojnového stavu 4) ubytovanie pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a pre osoby, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie, a poskytnúť vecné prostriedky na plnenie  úloh  obrany  štátu uložené okresným úradom,
e)	zabezpečovať uskladňovanie, doplňovanie a ochraňovanie majetku štátu určeného na plnenie úloh potrebných na obranu štátu podľa osobitného predpisu.8)

(2) Fyzické osoby sú na úseku obrany štátu povinné
a)	plniť pracovnú povinnosť v čase vojny alebo vojnového stavu 4) uloženú okresným úradom,
b)	poskytnúť v čase vojny alebo vojnového stavu 4) ubytovanie príslušníkom ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a osobám, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie, a poskytnúť vecné prostriedky na plnenie úloh obrany štátu uložené okresným úradom,
      ak tento zákon neustanovuje inak. 

§ 19
Pracovná povinnosť
	
(1) Pracovná povinnosť je povinnosť fyzickej osoby, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky, vykonávať určené práce v rozsahu potrebnom na zabezpečenie obrany štátu podľa tohto zákona.
	
  (2) Pracovnú povinnosť v čase vojny alebo vojnového stavu 4) možno podľa tohto zákona uložiť fyzickej osobe, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky; pracovnú povinnosť ukladá okresný úrad príslušný podľa miesta trvalého pobytu fyzickej osoby rozhodnutím, pričom prihliada na jej zdravotný stav a kvalifikačné predpoklady.

(3) Fyzickej osobe, ktorej bola uložená pracovná povinnosť a  ktorá je v pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu alebo v štátnozamestnaneckom vzťahu, ak nie je povolaná na výkon povinnej vojenskej služby alebo inej služby namiesto povinnej vojenskej služby, je povinná zotrvať v doterajšom pracovnoprávnom vzťahu alebo v obdobnom pracovnom vzťahu alebo v štátnozamestnaneckom vzťahu, ak jej zamestnávateľ plní  úlohy hospodárskej mobilizácie a takáto fyzická osoba je určená na plnenie úloh hospodárskej mo- bilizácie; inak je povinná vykonávať iný, ako dohodnutý druh práce, alebo na inom mieste alebo u iného zamestnávateľa.
            
(4) Pracovnú povinnosť v čase vojny alebo vojnového stavu 4)  nemožno uložiť
a)	fyzickej osobe so zmenenou pracovnou schopnosťou a osobe so zmenenou
      pracovnou schopnosťou s ťažkým zdravotným postihnutím,
b)	fyzickej osobe mladšej ako 18 rokov a staršej ako 65 rokov,
c)	tehotnej žene a  žene  do  konca  tretieho mesiaca  po pôrode, ak sa dieťa  narodilo mŕtve,
zomrelo, alebo žena sa oň nestará,
d)	žene alebo osamelému mužovi, ktorý sa trvalo stará o dieťa mladšie ako 15 rokov,
e)	žene alebo osamelému mužovi, ktorý sa trvalo stará o dieťa staršie ako 15 rokov, ktoré má dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav alebo je dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté a vyžaduje mimoriadnu starostlivosť,
f)	 žene alebo mužovi, ktorý sa  osobne celodenne a riadne stará o fyzickú osobu, ktorá je pre-      važne alebo úplne bezvládna, alebo  je staršia ako 70 rokov, a nemôže zabezpečiť starostlivosť   
     o túto osobu jej umiestnením do zariadenia sociálnych služieb,
g)  fyzickej osobe vykonávajúcej  profesionálnu službu, povinnú vojenskú službu alebo inú službu  namiesto   povinnej  vojenskej služby a občanovi, ktorý dobrovoľne prevzal brannú  povinnosť, 11)
g)	fyzickej osobe oslobodenej od výkonu mimoriadnej služby podľa osobitného predpisu.12)

(5) Osoba  uvedená v odseku 4 písm. a) a c) a fyzická osoba mladšia ako 18 rokov nemôžu dobrovoľne prevziať pracovnú povinnosť.

§ 20
Povinnosť poskytnúť ubytovanie

(1) Povinnosť poskytnúť ubytovanie možno podľa osobitného predpisu 4) v čase vojny alebo vojnového stavu pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a pre osoby, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie, a uložiť právnickým osobám, fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a fyzickým osobám, ktoré majú k stavbe alebo budove vlastnícke právo, právo správy, sú ich oprávnenými držiteľmi alebo k nim majú iné obdobné užívacie práva, pričom tieto nehnuteľnosti sú nevyhnutne potrebné a vhodné na dočasné ubytovanie a boli na tento účel určené rozhodnutím okresného úradu podľa § 10 ods. 1 písm. h), v ktorého obvode sa nehnuteľnosť nachádza.

(2)	Stavby alebo budovy vhodné na ubytovanie osôb podľa odseku 1 sú stavby a budovy

a)  hygienicky a technicky spôsobilé na ubytovanie osôb,
b)  dočasne neobývané,
c)  kapacitne vyhovujúce na ubytovanie osôb.

§ 21
Povinnosť poskytnúť vecné prostriedky

(1)  Vecným prostriedkom je hnuteľná vec,  ktorá  môže byť použitá na obranu štátu. 

(2) Povinnosť poskytnúť vecné prostriedky v čase vojny alebo vojnového stavu 4) na plnenie úloh obrany štátu podľa tohto zákona sa vzťahuje na právnické osoby, fyzické osoby oprávnené na podnikanie a fyzické osoby, ktoré majú k vecným prostriedkom vlastnícke právo, právo správy, sú ich oprávnenými držiteľmi alebo k nim majú iné obdobné užívacie práva (ďalej len „oprávnená osoba“). Vecné prostriedky, ktoré boli rozhodnutím okresného úradu určené na plnenie úloh obrany štátu, nemožno postihnúť exekúciou  ani výkonom rozhodnutia.

(3) Povinnosť poskytnúť vecné prostriedky v čase vojny alebo vojnového stavu 4) nemožno uložiť 
a)	ozbrojeným silám,
b)	ozbrojeným zborom,
c)	hasičskému a záchrannému zboru a záchranným službám,
d)	ministerstvám, ostatným ústredným orgánom štátnej správy a ďalším orgánom štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou a orgánom miestnej štátnej správy,
e)	obciam a vyšším územným celkom,
f)	zamestnávateľovi, ktorý plní úlohy hospodárskej mobilizácie,
g)	civilnej ochrane, 
h)	Národnej banke Slovenska,  
h)	fyzickým osobám so zmenenou pracovnou schopnosťou a osobám so zmenenou pra-                               covnou  schopnosťou s ťažkým zdravotným postihnutím,
i)	fyzickým osobám, ak by  ich poskytnutím bola ohrozená  ich výživa, alebo ak by bolo ohrozené plnenie ich vyživovacej povinnosti.

§ 22
Vrátenie poskytnutých vecných prostriedkov

Poskytnuté vecné prostriedky sa bezprostredne po zániku dôvodov, pre ktoré boli poskytnuté vrátia oprávnenej osobe; o vrátení rozhoduje okresný úrad, ktorý o povinnosti ich poskytnúť rozhodol podľa § 10 ods. 1 písm. i). 

Š t v r t á   č a s ť
VyvlastŇOVANIE

§ 23
Vyvlastňovanie vo verejnom  záujme na účely 
obrany v skrátenom konaní

 (1) V čase vojny alebo vojnového stavu 4) možno na účely obrany štátu podľa tohto zákona vyvlastniť nehnuteľnosti výnimočne v skrátenom konaní (ďalej len „vyvlastnenie“).

 (2)  Vyvlastniť nehnuteľnosti podľa odseku 1 možno len vtedy, ak účel vyvlastnenia  podľa tohto zákona nemožno dosiahnuť núteným obmedzením vlastníckeho práva; na nútené obmedzenie vlastníckeho práva sa primerane vzťahujú ustanovenia o vyvlastnení. 

(3) Návrh na vyvlastnenie podľa odseku 1 môže podať len ministerstvo (ďalej len „navrhovateľ“). 

(4) Návrh na vyvlastnenie podáva navrhovateľ na okresnom úrade, v ktorého obvode sa nachádza vyvlastňovaná nehnuteľnosť (ďalej len „ príslušný okresný úrad“).

(5) Začatie vyvlastňovacieho konania sa zapisuje na žiadosť navrhovateľa do katastra nehnuteľností.13)

(6) Vyvlastnenie na účely obrany štátu možno uskutočniť iba v nevyhnutnej miere a za primeranú náhradu. 
	
(7) Návrh na vyvlastnenie obsahuje:
a)	označenie  vyvlastňovaného  pozemku alebo stavby alebo  ich častí  podľa údajov katastra nehnuteľností,
b)	označenie účastníkov konania; pokiaľ  navrhovateľovi nie je známe a v úradných evidenciách  nezistí meno a adresu vlastníka alebo iného oprávneného užívateľa, pripojí o tom písomné vyhlásenie,
c)	navrhovaný rozsah a  odôvodnenie  požiadavky  s  uvedením účelu,  na ktorý  sa  vyvlastnenie navrhuje,
d)	návrh náhrady a dôkaz o tom, že pokus o získanie vlastníckeho práva k pozemku alebo  k stavbe dohodou bol bezvýsledný, 
e)	geometrický plán,  znázorňujúci rozsah navrhnutého vyvlastnenia, ak ide o časti pozemkov; ak v čase podania nemožno vyhotoviť geometrický plán, nahradí ho odborne vyhotovený náčrt,
f)	výpis z katastra nehnuteľností.	

	(8) Príslušný okresný úrad bezodkladne upovedomí o došlom návrhu na vyvlastnenie vlastníka nehnuteľnosti, prípadne nájomcu alebo držiteľa nehnuteľnosti, a vyzve ho, aby sa do ôsmich dní od doručenia návrhu na vyvlastnenie vyjadril, či je ochotný nehnuteľnosť, vecné právo alebo výkon práva postúpiť dohodou a za akých podmienok. Ak prejaví vyzvaná osoba v uvedenej lehote ochotu dohodu uzavrieť, príslušný okresný úrad určí primeranú lehotu na jej dojednanie.
(9) Ak sa vyzvaná osoba v osemdňovej lehote nevyjadrí, alebo vyhlási, že nie je ochotná uzavrieť dohodu, prípadne odmietne akékoľvek jednanie, alebo ak nedôjde v lehote určenej príslušným okresným úradom k dojednaniu dohody medzi navrhovateľom a vyzvanou osobou, prípadne ak nemožno zistiť skutočného vlastníka alebo iného oprávneného užívateľa uvedeného                 v odseku 7, okresný úrad na úradne určenom mieste oznámi, aby sa prípadné námietky                            a oznámenia proti vyvlastňovaciemu konaniu oznámili príslušnému okresnému úradu do 15 dní odo dňa uverejnenia oznámenia. Na námietky, ktoré sa neoznámili do lehoty určenej príslušným okresným úradom, nemožno prihliadať.
(10) Ak sa prejednajú námietky alebo sa vykoná miestne vyšetrovanie bez toho, že došlo k dohode, vydá príslušný okresný úrad rozhodnutie o vyvlastnení a určí náhradu za vyvlastnenie ku dňu prevzatia nehnuteľnosti podľa osobitného predpisu.14) 	

(11) Rozhodnutie o vyvlastnení obsahuje: 
a)	označenie vyvlastňovaných nehnuteľností podľa údajov katastra nehnuteľností,
b)	označenie navrhovateľa,
c)	meno vlastníka alebo inej oprávnenej osoby, proti ktorej smeruje vyvlastnenie (ak sa  zistilo), 
d)	dôvody vyvlastnenia,
e)	lehotu, do ktorej je navrhovateľ povinný začať s užívaním vyvlastnenej nehnuteľnosti alebo práva, 
f)	určenie výšky náhrady za vyvlastnenie,
g)	predkupné právo vlastníka alebo inej oprávnenej osoby, ktoré  na  účely  tohto  ustanovenia  je predmetom dedenia,
h)	výrok, odôvodnenie a poučenie, dátum vydania, číslo spisu, orgán, ktorý rozhodnutie vydal, a odtlačok pečiatky so štátnym znakom.15)

	(12) Rozhodnutie o vyvlastnení sa zapisuje do katastra nehnuteľností s vkladom predkupného práva podľa odseku 11 písm. g).

§ 24
Osobitné ustanovenie
	
Vyznačenie vyvlastnených nehnuteľností slúžiacich v čase vojny alebo vojnového sta-   vu 4)  na účely obrany štátu v mapách veľkých mierok sa vykonáva po dohode s navrhovateľom.

P i a t a    č a s ť
Plánovanie obrany Štátu

§ 25
Obranné plánovanie

(1) Obranné plánovanie je súhrn činností, prostredníctvom ktorých  príslušné štátne orgány vytvárajú krátkodobé, strednodobé a dlhodobé plány zabezpečenia úloh obrany štátu a určujú povinnosti subjektom zabezpečujúcim plnenie týchto úloh. 

(2) Obranné plánovanie podľa tohto zákona je súčasťou procesu plánovania, prostredníctvom ktorého štát realizuje svoju riadiacu a koordinačnú funkciu pri vytváraní, udržiavaní a používaní nevyhnutných obranných kapacít na zabezpečenie obrany štátu; tvorí ho strategické, programové a operačné plánovanie.

  (3) Súčasťou strategického plánovania je vyhodnocovanie bezpečnostného prostredia, definujú sa možné ohrozenia a pripravujú sa opatrenia na ich odvrátenie; ustanovuje sa prijateľná miera rizika a určuje sa postup na dosiahnutie nevyhnutného stupňa obranyschopnosti štátu. Strategické plánovanie má dlhodobý charakter s výhľadom na 10 rokov až 15 rokov.

  (4) Programové plánovanie je zamerané na vytvorenie strednodobých plánov so zohľadnením dostupných zdrojov na základe súčasného a budúceho stavu obranyschopnosti štátu; jeho súčasťou je tvorba a plánovanie rozpočtových prostriedkov potrebných na obranu štátu. Programové plánovanie je dvojročný plánovací proces s výhľadom na šesť rokov.

(5) Operačné plánovanie je zamerané na vytvorenie plánov použitia dostupných síl a prostriedkov štátu na jeho obranu.     
	
(6) Za prípravu obranného plánovania a za plnenie opatrení, ktorými sa určuje nevyhnutný stupeň obranyschopnosti štátu, zodpovedajú v rozsahu svojej pôsobnosti ministerstvá, ostatné ústredné orgány štátnej správy, ďalšie orgány štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgány miestnej štátnej správy, obce a vyššie územné celky; koordináciu prípravy obranného plánovania vykonáva ministerstvo.

(7) Podrobnosti o obrannom plánovaní ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo po dohode s Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvom zahraničných vecí Slovenskej republiky. 

§ 26
Obranná infraštruktúra

(1) Obrannú infraštruktúru tvorí súhrn pozemkov, stavieb, budov a zariadení, teleko-munikačných, komunikačných a dopravných systémov, ktoré slúžia v čase vojny alebo vojnového stavu 4)  na zabezpečenie obrany štátu.

(2) Príprava a rozvoj obrannej infraštruktúry podľa tohto zákona sú zabezpečované podľa potrieb obrany štátu na základe plánu, ktorý vypracúva ministerstvo v súčinnosti s inými ministerstvami, ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy a ďalšími orgánmi štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou, orgánmi miestnej štátnej správy, obcami a vyššími územnými celkami. 

§ 27
Objekty osobitnej dôležitosti alebo ďalšie dôležité 
objekty pre obranu štátu

(1) Stavby a budovy, ktoré majú rozhodujúci význam pri zabezpečovaní obrany štátu sa zaraďujú z vojenského, politického a hospodárskeho hľadiska do kategórie objektov osobitnej dôležitosti alebo do kategórie ďalších dôležitých objektov pre obranu štátu.

(2)	Za objekty osobitnej dôležitosti sa považujú najmä
a)   jadrové elektrárne a objekty súvisiace s ich prevádzkou,
b)   vodohospodárske diela určené ústredným orgánom štátnej správy,
c)   veľkokapacitné sklady pohonných hmôt a mazív, v ktorých sú uložené štátne hmotné rezervy 
      a ostatné sklady, ktorých kapacita je väčšia ako 50 000 m3,
d)   telekomunikačné a rádiokomunikačné objekty celoštátneho významu.

(3)	Za ďalšie dôležité objekty sa považujú najmä
a)   sklady pohonných hmôt a mazív, ak  nie sú   objektom  osobitnej dôležitosti podľa odseku 2     
      písm. c),
b)   podniky alebo ich časti, ktorých program výroby a kapacita výroby sú  nevyhnutné  na  
      zabezpečenie riadneho chodu hlavných odvetví hospodárstva Slovenskej republiky alebo na  
      zabezpečenie  životných potrieb obyvateľstva.

(4) Návrhy ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy a ďalších orgánov štátnej správy s celoštátnou pôsobnosťou na zaradenie stavieb a budov do kategórie objektov osobitnej dôležitosti a do kategórie ďalších dôležitých objektov pre obranu štátu podľa odsekov 1 až 3 alebo ich vyradenie posudzuje ministerstvo a predkladá ich vláde Slovenskej republiky na rozhodnutie podľa § 6 ods. 1 písm. f).
	
Š i e s t a   č a s ť
Ustanovenia o náhradách

§ 28
Náhrada za obmedzenie vlastníckeho práva alebo užívacieho práva, za poskytnutie vecného prostriedku a splnenie pracovnej povinnosti

(1) Za obmedzenie vlastníckeho práva alebo užívacieho práva, za poskytnutie vecného prostriedku, splnenie pracovnej povinnosti a za splnenie úloh prípravy obrannej infraštruktúry patrí právnickej osobe, fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie a fyzickej osobe peňažná náhrada. Peňažnú náhradu je povinný poskytnúť okresný úrad, ktorý o obmedzení práva alebo uložení povinnosti rozhodol. Peňažná náhrada sa poskytuje do šiestich mesiacov od uzavretia mieru alebo skončenia vojnového stavu.

(2) Ak dôjde k nútenému obmedzeniu výkonu vlastníckeho práva k nehnuteľnosti, poskytne sa jej vlastníkovi náhrada vo výške zodpovedajúcej miere obmedzenia jeho práv.
	
(3) Za splnenú pracovnú povinnosť, ak nemožno určiť náhradu dohodou, ustanoví sa náhrada vo výške, ktorá zodpovedá obvyklej odmene za rovnakú alebo porovnateľnú prácu.

(4) Pri ustanovení náhrady za poskytnutie vecného prostriedku sa vychádza z výšky ceny poskytnutého vecného prostriedku, ktorú mal v čase poskytnutia; ak náhradu za jeho poskytnutie nemožno takto ustanoviť, vychádza sa z ceny rovnakého alebo porovnateľného vecného prostriedku. 
	
§ 29
Náhrada škody

(1) Štát zodpovedá za škodu spôsobenú právnickým osobám, fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a fyzickým osobám (ďalej len „poškodený“), ktorá mu vznikla pri plnení úloh podľa tohto zákona. Tejto zodpovednosti sa štát môže zbaviť len vtedy, ak preukáže, že si poškodený spôsobil škodu sám.
	
(2) Náhradu škody  podľa odseku 1 poskytuje štát v peniazoch prostredníctvom okresného úradu, ktorý o obmedzení práva alebo uložení povinnosti rozhodol. 

(3) Nárok na náhradu škody s uvedením dôvodov uplatňuje poškodený  na okresnom úrade do šiestich mesiacov od uzavretia mieru alebo skončenia vojnového stavu.

	(4) V prípadoch hodných osobitného zreteľa môže okresný úrad na základe písomnej žiadosti  poškodeného priznať náhradu škody aj  po uplynutí šesťmesačnej lehoty podľa odseku 3.
	
§ 30
Spoločné ustanovenie o náhradách

	Na náhradu podľa § 28  a na náhradu škody podľa § 29 sa vzťahujú osobitné predpisy, 16) ak tento zákon neustanovuje inak. 

§ 30
Vojnová škoda

(1) Vojnová škoda je ujma na zdraví fyzickej osoby alebo škoda na veci, ktorá bola spôsobená zahraničnými ozbrojenými silami vrátane spojeneckých ozbrojených síl, alebo vlastnými ozbrojenými silami vo vojnovom stave alebo v priamej súvislosti s ním, alebo v čase vojny alebo v priamej súvislosti s ňou. 

(2) Za vojnovú  škodu zodpovedá štát.

(3) O vojnovej škode rozhoduje súd podľa osobitného predpisu.17)

s i e d m a   č a s ť
Zodpovednosť za porušenie povinností

§ 31
                                                                  Správne delikty

Okresný úrad môže uložiť pokutu do výšky 300 000 Sk právnickej osobe alebo fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie, ktorá
a)	nesplní úlohy spojené s prípravou a zabezpečovaním obrannej infraštruktúry podľa rozhodnutia okresného úradu podľa  § 18 ods. 1 písm. a),
b)	nespracuje plány ochrany alebo obrany stavieb a budov alebo nezabezpečí ich ochranu alebo obranu podľa § 18 ods. 1 písm. b),
c)	neumožní orgánom uvedeným v § 10 a 16 vykonanie kontroly svojej pripravenosti na plnenie úloh v čase vojny alebo vojnového stavu 4) pre potreby obrany štátu a nezúčastní sa na tejto kontrole podľa § 18 ods. 1 písm. c),
d)	neposkytne v čase vojny alebo vojnového stavu 4) ubytovanie pre príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených zborov, hasičského a záchranného zboru a pre osoby, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie, alebo neposkytne vecné prostriedky na plnenie úloh obrany štátu na základe rozhodnutia okresného úradu podľa § 18 ods. 1 písm. d) 
e)	nezabezpečí uskladňovanie, doplňovanie a ochraňovanie majetku štátu určeného na plnenie úloh potrebných na obranu štátu v čase vojny alebo vojnového stavu 4)  podľa § 18 ods. písm. e). 

§ 32
Pokuty

(1) Pokutu právnickej osobe alebo fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie uloží okresný úrad do jedného roka odo dňa, keď sa o porušení alebo nesplnení povinnosti podľa § 31 dozvedel, najneskôr však do  troch rokov odo dňa, keď k porušeniu  alebo nesplneniu tejto  povinnosti došlo. 

(2) Pri ukladaní pokuty sa prihliada najmä na závažnosť porušenia alebo nesplnenia povinnosti podľa § 31, na čas trvania protiprávneho konania,  na mieru zavinenia a na okolnosti, za ktorých bola takáto povinnosť porušená alebo nesplnená.

(3) Okresný úrad môže v rozhodnutí o uložení pokuty  povinnému súčasne uložiť, aby vykonal opatrenia na nápravu protiprávneho stavu, za ktorého spôsobenie mu bola pokuta uložená. Na vykonanie týchto opatrení mu zároveň určí primeranú lehotu. Ak povinný v určenej lehote tieto opatrenia nevykoná, môže mu okresný úrad uložiť ďalšiu pokutu až do výšky 1 000 000 Sk.

(4) Pokuta je splatná do 30 dní  odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bola uložená.

(5)	Výnosy z pokút  uložených za správne delikty sú príjmom štátneho rozpočtu.

(6) Na prejednávanie správnych deliktov podľa tohto zákona v prvom stupni je príslušný okresný úrad podľa sídla právnickej osoby alebo miesta trvalého pobytu fyzickej osoby oprávnenej podnikanie.  

Ô s m a    č a s ť
Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia

§ 33
Spoločné ustanovenia

Na konanie podľa tohto zákona sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní,18) ak tento zákon neustanovuje inak.
	 
§ 34
Prechodné ustanovenie

(1) Konania okresných vojenských správ a úradov vojenských správ, ktoré sa začali pred  1. marcom 2002 a do nadobudnutia účinnosti zákona sa neskončili, dokončia územné vojenské správy a vyššia vojenská správa zriadené podľa tohto zákona; v začatých konaniach sa pokračuje podľa tohto zákona, ak je to pre účastníka konania výhodnejšie, podľa osobitného predpisu.11) 

(2) Práva a povinnosti vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov a obdobných pracovných vzťahov zamestnancov doterajšieho Úradu vojenskej správy so sídlom v Bratislave, Úradu vojenskej správy so sídlom v Banskej Bystrici a Úradu vojenskej správy so sídlom v Košiciach  prechádzajú na vyššiu vojenskú správu. Práva a povinnosti vyplávajúce z pracovnoprávnych vzťahov a obdobných pracovných vzťahov zamestnancov doterajšej okresnej vojenskej správy prechádzajú na územnú vojenskú správu, ktorej územným obvodom bude územný obvod okresnej vojenskej správy podľa prílohy.

§ 35
Zrušovacie  ustanovenie

Zrušujú sa:
1.	zákon č. 40/1961 Zb. o obrane Československej socialistickej republiky v znení zákona                   č. 101/1964 Zb., zákonného opatrenia Predsedníctva Federálneho zhromaždenia č. 17/1976 Zb. a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z.,
2.	vládne nariadenie č. 41/1961 Zb. o ubytovaní ozbrojených síl,
3.	vládne nariadenie č. 42/1961 Zb. o vyvlastnení pre účely obrany v znení vládneho nariadenia č. 44/1963 Zb..

§ 36
Účinnosť

Tento zákon nadobúda účinnosť 1. marca 2002 s výnimkou § 13 a 14, ktoré nadobudnú účinnosť 1. januára  2003,  a § 15 a 16, ktoré  nadobudnú účinnosť 1. októbra 2002.

Príloha k zákonu č. …/2002 Z. z. o obrane  Slovenskej republiky

Názov, sídlo a územné obvody územných vojenských správ

Názov                                         Sídlo                         Územný obvod
Územná vojenská správa        Bratislava     územie okresov Bratislava I, II, III 
Bratislava 1                                                  a IV
Územná vojenská správa        Bratislava     územie okresu Bratislava V
Bratislava 2 
Územná vojenská správa        Senica           územie okresov Senica a Skalica
Senica 
Územná vojenská správa        Levice           územie okresu Levice 
Levice 
Územná vojenská správa        Pezinok         územie okresov Pezinok, Senec
Pezinok                                                         a Malacky
Územná vojenská správa        Komárno       územie okresu Komárno 
Komárno 
Územná vojenská správa        Nové             územie okresov Nové Zámky 
Nové Zámky                           Zámky          a Šaľa
Územná vojenská správa        Trnava          územie okresov Trnava, Piešťany 
Trnava                                                          a Hlohovec
Územná vojenská správa       Galanta          územie okresov Galanta 
Galanta                                                         a Dunajská Streda          
Územná vojenská správa        Nitra             územie okresov Nitra, Topoľčany 
Nitra                                                             a Zlaté Moravce   
Územná vojenská správa        Čadca           územie okresov Čadca 
Čadca                                                            a Kysucké Nové Mesto
Územná vojenská správa        Martin          územie okresov Martin 
Martin                                                           a Turčianske Teplice
Územná vojenská správa        Dolný Kubín územie okresov Dolný Kubín,
Dolný Kubín                                                 Námestovo a Tvrdošín 
Územná vojenská správa        Zvolen           územie okresov Zvolen, Krupina
Zvolen                                                           a Detva
Územná vojenská správa        Liptovský     územie okresov Liptovský Mikuláš
Liptovský Mikuláš                  Mikuláš        a Ružomberok
Územná vojenská správa        Žiar nad        územie okresov Žiar nad Hronom, 
Žiar nad Hronom                    Hronom         Banská Štiavnica a Žarnovica
Územná vojenská správa        Žilina            územie okresov Žilina a Bytča 
Žilina 
Územná vojenská správa        Prievidza     územie okresov Prievidza
Prievidza                                                     a Partizánske
Územná vojenská správa        Považská     územie okresov Považská Bystrica,
Považská Bystrica                   Bystrica       Ilava a Púchov
Územná vojenská správa        Rimavská     územie okresov Rimavská Sobota
Rimavská Sobota                    Sobota          a Revúca
Územná vojenská správa        Banská         územie okresov Banská Bystrica
Banská Bystrica                      Bystrica        a Brezno 
Územná vojenská správa        Lučenec        územie okresov Lučenec, Veľký
Lučenec                                                         Krtíš a Poltár
Územná vojenská správa        Trenčín         územie okresov Trenčín, Myjava
Trenčín                                                         Nové Mesto nad Váhom 
                                                                      a Bánovce nad Bebravou
Územná vojenská správa        Spišská         územie okresov Spišská Nová Ves 
Spišská Nová Ves                   Nová Ves      a Gelnica                                   
Územná vojenská správa        Trebišov       územie okresu Trebišov 
Trebišov 
Územná vojenská správa        Bardejov       územie okresov Bardejov, Svidník 
Bardejov                                                       a Stropkov
Územná vojenská správa        Michalovce   územie okresov Michalovce 
Michalovce                                                   a Sobrance
Územná vojenská správa        Rožňava       územie okresu Rožňava
Rožňava                                                                        
Územná vojenská správa        Košice          územie okresov Košice I, II, III 
Košice                                                          a IV.                                                                
Územná vojenská správa        Košice         územie okresu Košice - okolie
Košice - okolie                       - okolie 
Územná vojenská správa        Humenné     územie okresov Humenné, Snina,
Humenné                                                     Medzilaborce a Vranov nad Topľou                      
Územná vojenská správa        Prešov          územie okresov Prešov, Sabinov
Prešov                                                          a Levoča
Územná vojenská správa        Poprad         územie okresov Poprad, Kežmarok
Poprad                                                         a Stará Ľubovňa