Informácia 
o realizovaní Štátnej politiky zdravia v Slovenskej republike

Štátna politika zdravia v Slovenskej republike schválená uznesením vlády SR č. 910 z 8. novembra 2000 predstavuje politiku pre zdravie. Hlavným cieľom štátnej politiky zdravia je nasmerovať záujmy a snahy všetkých zložiek spoločnosti na zdravie ako kľúčový faktor rozvoja spoločnosti a vytvoriť prostredie, v ktorom občania budú mať zaručené podmienky na podporu a ochranu svojho zdravia, právo na zdravotnú starostlivosť a na dostupnosť a rovnosť v jej poskytovaní. Štátna politika zdravia, ktorá vychádza z medzinárodných dokumentov v oblasti ľudských práv, sa zaoberá komplexom opatrení zasahujúcich nielen do sektoru zdravotného, ale do všetkých odvetví – rezortov, tak aby sa zdravie, ako aj jeho podpora stala prioritou každého sektoru spoločnosti a kľúčovým faktorom rozvoja spoločnosti. V súlade s aktuálnymi spoločenskými, ekonomickými a zdravotníckymi podmienkami štátna politika zdravia rozpracováva 11 priorít, na ktoré sa sústreďuje úsilie a prostriedky na vládnej úrovni. Sú to:
•	Zníženie rozdielov v zdraví 
•	Zdravý štart do života
•	Zdravie mládeže
•	Zdravé starnutie
•	Rozvoj paliatívnej starostlivosti a zdravotníckej etiky
•	Zlepšenie mentálneho zdravia
•	Redukcia ochorení infekčných, neinfekčných a úrazov
•	Zdravé a bezpečné prostredie
•	Redukcia negatívnych návykov a zdravý životný štýl
•	Nadrezortná zodpovednosť za zdravie
•	Manažment kvality v zdravotníctve a v iných rezortoch.

Vzhľadom na to, že štátna politika zdravia má široký rozsah riešenia problematiky zdravia, vyžaduje si komplexný, holistický, systémový bio-psycho-sociálny prístup a zameranie na ovplyvňovanie správneho životného štýlu. V období od schválenia štátnej politiky zdravia je možné konštatovať, že otázka zdravia nadobúda veľký význam na všetkých úrovniach a vo všetkých sférach ľudského pôsobenia. Uplatňovanie princípov ochrany a podpory zdravia v budúcnosti prinesie so sebou signifikantné zmeny zlepšenia nielen celkového zdravotného stavu obyvateľstva, ale aj zmenu v prístupe k svojmu zdraviu, ako aj k zdraviu okolia. 

Základnou stratégiou pre rozvoj zdravia v zmysle definovaných cieľov štátnej politiky zdravia je podpora a posilňovanie zdravia u zdravých občanov, ochrana zdravia u občanov ohrozených biologickými, chemickými či fyzikálnymi faktormi prostredia a navrátenie zdravia u občanov s oslabeným či poškodeným zdravím. Pri dosahovaní týchto cieľov je potrebný komplexný, holistický, systémový bio-psycho-sociálny postup zameranie na ovplyvňovanie správneho životného štýlu.

Na základe úlohy B.2 uznesenia č. 910/2000 bola štátna politika zdravia, jej  rezortné stratégie pre podporu, posilňovanie a ochranu zdravia občanov  s dôsledným uplatňovaním princípov, rozpracovaná v  podmienkach jednotlivých rezortov. Súčasťou materiálu je aj informácia o realizovaní štátnej politiky zdravia v jednotlivých rezortoch.

Zníženie rozdielov v zdraví v rámci SR

Znížiť rozdiely v zdraví je možné dosiahnuť zlepšením determinantov zdravia, ako je vzdelanosť, zamestnanosť, ekonomika, cenová, daňová a mzdová politika, vytvorením zdravého a bezpečného prostredia, zlepšením socio-ekonomickej situácie, zlepšením životného štýlu ako aj zvýšením úrovne zdravotnej starostlivosti.

V zmysle Odborného usmernenia Ministerstva zdravotníctva SR (ďalej len MZ SR) na zriaďovanie, prevádzku a činnosť' poradenských centier ochrany a podpory zdravia, prijatého 15. septembra 1999 sa pri každom regionálnom Úrade verejného zdravia (ďalej len RÚVZ) v SR sú zriadené základné poradne na podporu zdravia. Súbežne s nimi vznikajú nadstavbové – špecializované poradne orientované na zvládanie najzávažnejších rizikových faktorov, ktoré majú potenciál inicializovať proces ústiaci do vzniku závažných poškodení zdravia. Vo všetkých poradenských centrách RÚVZ sa poskytuje všeobecné poradenstvo o rizikových faktoroch v rozsahu priorít Národného programu podpory zdravia (ďalej len NPPZ), vykonávajú sa anamnestické, antropometrické, skríningové biochemické vyšetrenia, merania krvného tlaku a podľa prístrojového vybavenia aj hodnotenie individuálneho rizika. 
Poradenské centra, ktoré sú v činnosti, sú: základné poradne, poradne zdravej výživy, poradne odvykania od fajčenia, poradne optimalizovania pohybovej aktivity, poradne podpory psychického zdravia a zvládania stresu, poradne ochrany a podpory zdravia pri práci, poradne nefarmakologického ovplyvňovania, protidrogové a AIDS poradne, poradne pre deti a mládež, poradne pre HbAg pozitívne rodiny, poradňa pre dojčiace matky.

V spolupráci s odborníkmi MZ SR, lekármi špecialistami, lekármi primárneho kontaktu, ako aj mimovládnymi organizáciami sa vypracovávajú jednotlivé programy zamerané na podmienky života telesne, zdravotne i mentálne postihnutých občanov, ako sú Komplexný program starostlivosti, zameraný na efektívne využitie zvyškov zraku u osôb so zrakovým postihnutím a ich zapojenia do života, Program prevencie a skvalitnenia liečebnej a rehabilitačnej starostlivosti pre občanov s dekubitmi, Koncepcia hospicovej starostlivosti a návrh siete hospicových zariadení na Slovensku a Národný program rozvoja životných podmienok občanov so zdravotným postihnutím, ktorý obsahuje v časti Liečebná starostlivosť návrhy konkrétnych opatrení, ktorých prostredníctvom by mal štát zabezpečiť poskytovanie kvalitnej preventívnej, liečebnej a rehabilitačnej starostlivosti tejto skupine obyvateľstva. 

Na úseku organizácie a riadenia MZ SR v úlohe zabezpečenia rovnakej dostupnosti zdravotnej starostlivosti pre všetkých občanov sa hlavná pozornosť venovala procesu reštrukturalizácie zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti, ktorý sa realizoval podľa vopred stanovených princípov, cieľov a postupov a v súlade s materiálom “Aktualizácia optimálnej siete zdravotníckych zariadení vo väzbe na celkovú zmenu koncepcie poskytovania zdravotníckych služieb, financovania zdravotníckych zariadení, privatizáciu zdravotníckych zariadení”, ktorého súčasťou je aj sieť zdravotníckych zariadení primárnej zdravotnej starostlivosti, sekundárnej a následnej zdravotnej starostlivosti. 
MZ SR postupne zabezpečuje vytvorenie podmienok na poskytovanie sociálnych služieb v zdravotníckych zariadeniach. V ďalšej etape budú riešené legislatívne otázky, financovanie sociálnych služieb a motivovať riaditeľov zdravotníckych zariadení k poskytovaniu tejto formy starostlivosti.

Zdravý štart do života

Súčasná sieť zdravotníckych zariadení v SR garantuje  možnosť adekvátneho prístupu k službám zdravotnej starostlivosti  a zabezpečuje dostupnosť poskytovania zdravotnej starostlivosti pre deti a dorast na viacerých úrovniach. Ide o poskytovanie primárnej preventívnej a liečebnej starostlivosti praktickými lekármi pre deti a dorast, sekundárnej - ústavnej starostlivosti (novorodenecké úseky, novorodenecké oddelenia s úsekom patologických novorodencov, detské oddelenia, detské oddelenia s intenzívnou  resuscitačnou starostlivosťou), následnej starostlivosti zabezpečovanej špecializovanými centrami v starostlivosti o dieťa (sanatóriá, ozdravovne, kúpele). Transformáciou zdravotníckych zariadení došlo k redukcii posteľového fondu novorodeneckých a pediatrických oddelení so snahou minimalizovať hospitalizáciu dieťaťa  a uplatňovanie ambulantných diagnostických a terapeutických metód. V tomto procese  bola zohľadnená aj chorobnosť a úmrtnosť  v jednotlivých regiónoch  Slovenska. Celkovo možno konštatovať, že v starostlivosti o deti v SR je zaznamenaný dlhodobo pozitívny trend, čo dokazuje sledovanie všeobecných ukazovateľov ako je dojčenecká úmrtnosť, priaznivý ukazovateľ úmrtnosti detí do 5 rokov, množstvo preventívnych a dispenzárnych vyšetrení, dôsledne realizované preventívne prístupy - skríningové programy, vysoké percento zaočkovanosti. 
Dojčenská úmrtnosť sa za posledné dva roky zvýšila, celkovo najnižšia v histórii Slovenska bola v roku 2001 – 6,2 promile, v roku 2002 sa zvýšila na 7,6 a v roku 2003 narástla na 7,8 promile. Uvedený obraz nie je spôsobený zhoršenou zdravotnou starostlivosťou, ale obrazom sociálneho a ekonomického  stavu v niektorých regiónoch Slovenska a u etnickej minority. 

Pozornosť sa venuje aj prenatálnej diagnostike genetických chorôb, genetickému poradenstvu pre občanov so zdravotným postihnutím a osvetovej činnosti. Prenatálna diagnostika sa vykonava u cystickej fibrózy, hemofílie A a B, Huntingtonovej chorei, fenylketonúrie, alkaptonúrie, spinálnej muskulárnej atrofii a kongenitálneho glaukómu.
Pravidelne sa vykonávajú  rozbory príčin perinatálnej úmrtnosti na krajskej a celoslovenskej úrovni. Bola  vytvorená  intervenčná stratégia Neonatologickej spoločnosti SPS pre riešenie najzávažnejších problémov v starostlivosti o novorodenca. Realizuje sa vzdelávanie lekárov a sestier, opakovane sa uskutočňuje kurz resuscitácie novorodenca, zavádzajú sa moderné terapeutické a diagnostické postupy. O kvalitatívnom postupe v resuscitácii novorodenca svedčí klesajúci počet úmrtí novorodencov s včasným asfyktickým syndrómom v poslednom roku. 
Na Slovensku je vytvorená sieť 14 genetických pracovísk (Bratislava - dve, onkogenetické – dve, Trenčín, Nitra, Lučenec, Žilina, Martin, Banská Bystrica, Spišská Nová Ves, Prešov, Košice, Humenné). Na všetkých týchto pracoviskách je v rámci klinicko – genetickej ambulancie zabezpečená genetická konzultácia – poradenstvo, ktoré je súčasťou komplexného genetického vyšetrenia. 
Vrodené vývojové chyby sú príčinou takmer 40 % úmrtí novorodencov. Na Slovensku už viac ako 15 rokov existujú skríningové programy (skrining fenylketonúrie kongenitálnej adrenálnej hyperplázie (CAH)  u novorodencov) slúžiace k včasnej detekcii vrodených vývojových chýb. Centrum vedie kompletnú evidenciu všetkých vyšetrených detí a dispenzár zachytených suspektných alebo dokázaných vrodených porúch hlásených regionálnym centrám dedičných metabolických a endokrinologických porúch v príslušných zdravotníckych zariadeniach. 

V záujme splnenia úloh starostlivosti o matku a dieťa je vypracovaný odborníkmi WHO/UNICEF program Nemocnice priateľské deťom –Baby Friendly Hospital Iniciative. Program je určený najmä zdravotníckym pracovníkom pôrodníckych a novorodeneckých oddelení nemocníc. Jeho cieľovou skupinou sú matky, novorodenci, rodiny. Formuluje praktické postupy zdravotnej starostlivosti tak, aby podporovali rozvoj materstva, laktácie a dostatočne dlhé dojčenie. Do roku 2004 získalo v SR certifikát BFH I 15 nemocníc. Strategickým cieľom programu je zlepšenie zdravia detí a matiek, podpora, ochrana a presadzovanie dojčenia,  zvýšiť percento dojčených detí celkove a presadiť výlučné dojčenia po dobu prvých šesť mesiacov života. Zvýšený je dôraz hlavne na prirodzenú výživu novorodencov a dojčiat presadzovaním Laktačného programu.
 Prolaktačný program začína aktivitami už v prenatálnom období. Od narodenia je podporovaná prirodzená výživa – dojčenie.  Po prepustení z novorodeneckého oddelenia dojčí viac ako 90% matiek. Z nevládnych aktivít sa v posledných  rokoch rozvíja činnosť „podporných skupín matiek“, ktoré sú prakticky v každom väčšom meste.

Zdravie mládeže

Vytváranie podmienok pre zdravý a plnohodnotný život detí a mládeže patrí medzi priority štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži.
V rámci pôsobnosti RÚVZ v SR sa prispieva k vytváraniu podmienok pre zdravý a plnohodnotný život detí a dospievajúcej mládeže najmä vykonávaním štátneho zdravotného dozoru (ďalej len ŠZD) Pozornosť sa upriamuje na sledovanie zdravotného stavu, životných a pracovných podmienok detí a mládeže. Vykonáva sa kontrola spoločného stravovania detí a mládeže, výchovno-vzdelávacieho procesu, mimoškolskej činnosti, podmienok ubytovania detí a mládeže, vykonávajú sa laboratórne rozbory vzoriek vôd, potravín a objektivizácia faktorov životného a pracovného prostredia detí a mládeže.
V rámci ochrany zdravia detí a mládeže a jej všestrannej podpory sa realizuje projekt Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len SZO) „Školy podporujúce zdravie“. Realizáciou projektu sa pôsobí na celé populačné ročníky detí  a mládeže vo veku 3 - 18 rokov, na ich rodičov a zamestnancov škôl. Cieľom projektu je formovať zdravý spôsob života a životný štýl v uvedenej populácii. Projekt sa realizuje v spolupráci s Ministerstvom školstva SR a s európskym koordinátorom SZO. V súčasnosti je v národnej sieti Školy podporujúce zdravie zapojených viac ako 2000 škôl. 
Z ďalších projektov sú to „Zdravé deti v zdravých rodinách“, „Zdravé materské školy“ a „Prevencia chybného držania tela u školských detí“. Pozornosť sa venuje aj zdravotne - výchovnému pôsobeniu na kolektívy detí a mládeže so zameraním na podporu nefajčenia, na usmernenie správnej výživy a správneho spôsobu života - podpora pohybovej aktivity, formovanie vzťahu detí a mládeže k alkoholu a k drogám, v oblasti problematiky prevencie HIV/AIDS a civilizačnými ochoreniami, výchovou k rodičovstvu, partnerstvu  a sexuálnej výchove. 

Okrem ŠZD sa aktívne plnení v rámci NPPZ všeobecné poradenstvo v zmysle odborného usmernenia MZ SR č. 33 na zriaďovanie, prevádzku a činnosť poradenských centier ochrany a podpory zdravia. Výchova detí a mládeže k zdraviu bola zameraná na prevenciu kardiovaskulárnych ochorení (vykonávanie vyšetrení krvného tlaku, biochemických parametrov a zabezpečovanie konzultácií pre klientov v oblasti životného štýlu), na vykonávanie rôznych pohybových aktivít a na zdravotno-výchovné aktivity zamerané na ozdravenie životného štýlu vrátane usmerňovania výživy. 

Za účelom informovanosti obyvateľov o pôsobení faktorov životného prostredia a životného štýlu na zdravie detí a mládeže je vytvorená spolupráca s redakciami časopisov, rozhlasu, novín, s STV, TV Markíza a ďalšími. Organizujú sa odborné konferencie, semináre a kurzy, zdravotno-výchovné podujatia usporadúvané pri rôznych príležitostiach (Svetový deň zdravia, Dni športu, Svetový deň životného prostredia, Medzinárodný deň proti drogovej závislosti, Svetový deň výživy, Medzinárodný deň bez fajčenia, Svetový deň AIDS a pod.), zamerané na objasňovanie správneho spôsobu života, zásad racionálneho stravovania, prevenciu HIV/AIDS, predchádzanie vzniku drogových závislostí u detí a mládeže a pod. 

V oblasti prevencie závislosti je v rámci činnosti RÚVZ zabezpečená činnosť poradní a to poradňa pre prevenciu závislosti vrátane porúch stravovania, určená širokej verejnosti, ktorá potrebuje pomoc pri  orientácii v problematike závislosti a sociálne poradenstvo určené pre ľudí, ktorí majú problémy s alkoholom. Ponúka pomoc pri orientácii v riešení problémov spôsobených alkoholom a možnosť opätovne nájsť morálnu oporu. 

Aktivity zamerané na špecifickú a nešpecifickú prevenciu organizuje Inštitút drogových závislostí (ďalej len IDZ). V rámci špecifickej prevencie poskytuje vzdelávacie a osvetové akcie pre deti, mládež a dospelých. Nešpecifickú prevenciu vykonáva IDZ pri Centre pre liečbu drogových závislostí (ďalej len CPLDZ) prostredníctvom účasti na kultúrnych open air podujatiach s prezentáciou programov CPLDZ a poskytovaním konzultácií a informácií súvisiacich s užívaním návykových látok. V spolupráci s Odborom drogových závislostí v SR sú na IDZ vypracované príspevky a realizovaná systematická spolupráca s médiami. Pravidelne sa organizujú tlačové konferencie.
Každoročne IDZ organizuje akreditovaný kurz „Poradenstvo pre oblasť závislostí“. Poskytuje aj špecializované výcviky zamerané na prácu so závislými doma aj v zahraničí.
 
Podpora a ochrana zdravia mladej generácie je súčasťou aj vzdelávacích a zdravotníckych programov zameraných na ochranu žien a detí pred týraním, resp. inými škodlivými praktikami. Vláda SR prijala uznesenie č. 216 z 25.3.1997 o opatreniach na úseku boja proti detskej pornografii a sexuálnemu zneužívaniu žien a detí. V súvislosťou s rezortom zdravotníctva ide o opatrenia, ktoré spočívajú  napríklad v iniciovaní a realizovaní diskusií a besied v rámci výchovno-vzdelávacieho procesu, zameraných na možnosti zvýšenia bezpečnosti detí a mládeže, ako i na spôsoby ochrany detí pred možným sexuálnym zneužitím v spolupráci s Policajným zborom a rezortmi školstva, práce, sociálnych vecí a rodiny pri riešení negatívnych sociálnych javov u detí a mládeže. Význam má tiež zavedenie špeciálnych preventívno-výchovných programov ochrany detí a mládeže do výchovy a vzdelávania. Ich realizácia by mala byť garantovaná odbornými pracovníkmi centier výchovnej a psychologickej prevencie a pedagogicko-psychologických poradní.

Ďalšie vzdelávacie aktivity venované rozširovaniu poznatkov a získavaniu zručností                   v správnom spôsobe života sú konferencie Podpory zdravia  a Dni zdravotnej výchovy Ivana Stodolu, ktoré v roku 2003 boli zamerané na deti a mládež a v tom duchu bola aj ústredná téma "Formujme budúcnosť pre život - zdravé prostredia pre deti“. 

V oblasti prevencie úrazov na  Slovensku nie sú legislatívne upravené normy okrem jazdnej rýchlosti ochraňujúce deti, ktoré sú v okolitých štátoch zaužívané  (bicyklové helmy, detské bezpečnostné prvky v autách, štandardy detských ihrísk, oplotenia bazénov atď.). Na Slovensku neexistuje spoločnosť zaoberajúca sa prevenciou úrazov. Uvedené skutočnosti vysvetľujú nepriaznivý stav mortality detí na úrazy. 

Zdravé starnutie

Zabezpečovať predlžovanie obdobia plného zdravia a aktivity, odsúvať vznik chronických a degeneratívnych ochorení do najneskoršieho možného veku, a tak znížiť potrebu odkázanosti, je základnou prioritou štátnej politiky ochrany starších ľudí. Ministerstvo zdravotníctva SR v súčasnosti realizuje viaceré úlohy, ktoré smerujú k udržaniu a ďalšiemu zvyšovaniu kvality a dostupnosti zdravotnej starostlivosti s konečným efektom zmeniť negatívny trend vývoja zdravotného stavu staršej populácie na Slovensku. Medzi prvoradé úlohy patrí zlepšenie prevencie, čo znamená nielen viac zdravých ľudí, ale v konečnom dôsledku aj viac finančných prostriedkov do systému na úhradu tých zdravotných výkonov, ktoré sú finančne náročné. Kvalita a rozsah preventívnej starostlivosti  zvlášť významne ovplyvňuje zdravotný stav staršej populácie, u ktorej málo účinná prevencia, dispenzarizácia a predchádzanie zlyhania adaptácie rizikových starších ľudí sa bezpochyby podieľa na jej zvýšenej mortalite a morbidite.

Zdravotná starostlivosť pre starnúcu populáciu vo veku nad 65 rokov sa poskytuje ako geriatrická starostlivosť, ktorá  kladie  veľký dôraz na prevenciu, diagnostiku, liečbu, rehabilitáciu a ošetrovateľstvo starších ľudí so zameraním na udržanie sebestačnosti, oddialenie závislosti a odkázanosti tak, aby sa čo najdlhšie umožnil pobyt starých ľudí v ich domácom prostredí. Zároveň rešpektuje potrebu kontinuity zdravotníckych a sociálnych služieb. Súčasťou geriatrickej starostlivosti je aj  podpora zdravia, výchova k zdraviu, ale aj výskum a edukácia. K zlepšeniu zdravia a zachovania sebestačnosti starších ľudí  prispieva plnenie nasledovných úloh v oblasti  prevencie  aterosklerózy a liečba jej komplikácií, najmä ischemickej choroby srdca a dolných končatín, prevenciu a liečbu náhlych mozgových príhod, liečbu hypertenzie,  diabetu a jeho komplikácií,  maligných ochorení, chrípky a zápalu pľúc, starostlivosť o pacientov s geriatrickými syndrómami (pády, poruchy mobility, inkontinencia, prevencia a liečba malnutrície), starostlivosť o dementné osoby, terminálna starostlivosť, prispôsobenie siete geriatrických pracovísk demografickému vývoju obyvateľstva a potrebe jednotlivých regiónov.

V rámci pôsobnosti rezortu zdravotníctva  sa plnia úlohy Národného programu ochrany starších ľudí v oblasti zvýšenia rozsahu a kvality preventívnej starostlivosti, realizáciu preventívnych programov zameraných na včasnú diagnostiku a liečbu závažných ochorení, ktoré sú na najvyšších priečkach úmrtnosti starých ľudí, zvyšovaním kvality a dostupnosti poskytovania primárnej, špecializovanej a ústavnej starostlivosti starším občanom, zabezpečenia potrebného rozsahu poskytovania komplexnej starostlivosti o pacientov v terminálnom štádiu ochorenia - rozvoj paliatívnej a hospicovej starostlivosti a zabezpečenia systému dlhodobej starostlivosti osobám s dlhodobými funkčnými poruchami.

K problematike zdravého a úspešného starnutia sa autorsky pripravila metodicko-odborná príručka "Zdravé starnutie", ktorá sa expedovala na útvary zdravotnej výchovy RÚVZ v SR. Publikácia má pomôcť pracovníkom zdravotnej výchovy pri realizácii programu Úspešné starnutie. Obsahuje informácie o zdravom spôsobe života  v staršom veku, o zdravotných problémoch a ako im predchádzať, resp. ich eliminovať, o aktívnom využívaní voľného času atď.
K problematike zdravého starnutia seniorov bol venovaný aj metodicko-odborný seminár, ktorý sa konal v marci 2003 v Žiline. Cieľom seminára bolo prerokovať s pracovníkmi útvaru zdravotnej výchovy RÚVZ postup pri realizácii programu Zdravé starnutie spôsob výučby, zabezpečovania lektorov, účasti starších občanov a financovania programu.
Pre pracovníkov útvaru zdravotnej výchovy ÚVZ SR a priamo pre klientov - seniorov sa vydalo viacero letákov s problematikou zdravého starnutia

Rozvoj paliatívnej starostlivosti a zdravotnej etiky

Každý pacient - poistenec má právo na ohľaduplnú odbornú zdravotnú starostlivosť a primerané informácie o svojom zdravotnom stave, o diagnostických a terapeutických úkonoch ako i právo spolurozhodovať o ďalšom postupe. Má právo na výber  lekára alebo zdravotníckeho zariadenia, rešpektovanie svojej telesnej a psychickej integrity, náležité  poučenie   najmä  o  povahe   ochorenia,  potrebných zdravotných výkonoch, o možnosti rizika a zdravotnej prognóze, na zmiernenie  utrpenia v  súlade so  súčasným stavom  lekárskych a biomedicínskych vied,  na humánnu starostlivosť  a na etický a dôstojný  prístup zdravotníckych  pracovníkov, ako  aj iných odborných pracovníkov v zdravotníctve v zmysle zákona 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov.

Paliatívna starostlivosť je prístup, ktorý zlepšuje kvalitu života pacientov a ich rodín zoči-voči život ohrozujúcemu ochoreniu tak, že včas identifikuje a neodkladne diagnostikuje a lieči bolesť a iné fyzické, psychosociálne a duchovné problémy a tým predchádza a zmierňuje utrpenie. Paliatívna starostlivosť sa poskytuje ambulantne a ústavne v štátnych alebo neštátnych zdravotníckych zariadeniach, ktoré vznikajú v pôsobnosti MZ SR ako aj v pôsobnosti iných ústredných orgánov štátnej správy, ktoré môžu zriaďovať zdravotnícke zariadenia. 
Hospicovej a paliatívnej starostlivosti na Slovensku  sa zaoberá Asociácia hospicovej a paliatívnej starostlivosti (ďalej len AHaPS) so sídlom v Trenčíne, ktorá združuje fyzické a právnické osoby zaoberajúce sa rozvíjaním tejto myšienky.

Na Slovensku je cca 30 subjektov občianskych, cirkevných a iných združení, ktorých cieľom je vybudovať hospic alebo oddelenie paliatívnej starostlivosti. K dnešnému dňu na Slovensku fungujú na základe povolenia vydaného príslušným samosprávnym krajom 5 neštátnych zdravotníckych zariadení – hospicov (Hospic blahoslavenej Matky Terezy v Bardejovskej Novej Vsi, Hospic v Zdravotno-sociálnom centre sv. Alžbety v Trsticiach, Hospic Matky ustavičnej pomoci v Humennom, Hospic v Prievoze –FNsP Milosrdní bratia – Bratislava s. r. o., Hospic v Geriatrickom centre Strážske – Michalovce). 
V štádiu výstavby sú hospice v Nitre, v Trenčíne, Pruskom, v Palárikove, v Martine, v Kežmarku, v Slovenskom Novom Meste a Prešove.  
MZ SR vydalo súhlas aj na zriadenie oddelení paliatívnej starostlivosti v počte 8 reprofilizáciou postelí ústavnej zdravotnej starostlivosti.

Od roku 1995 po schválení koncepcie agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti (ďalej len ADOS) začali vznikať prvé agentúry štátne i neštátne. K 1. 9. 2003 pôsobilo v SR 140 ADOS podľa vydaných povolení, ale podľa miesta výkonu až 173 ADOS. MZ SR je zapojené do projektu HOMECARE, ktorý sa realizuje na základe dohody medzi vládou SR a vládou Flámska. Z priorít pre bilaterálnu slovensko-flámsku spoluprácu na rok 2003 a na základe záujmu VšZP o spoluprácu s ANMC/VMC – Združenie kresťanských vzájomných poisťovní/ Združenie flámskych kresťanských poisťovní so sídlom v Bruseli, v oblasti domácej ošetrovateľskej starostlivosti bol vypracovaný návrh projektu „Rozvoj pilotného projektu pre implementáciu štandardných postupov pre vzájomnú nadväznosť medzi domácou ošetrovateľskou starostlivosťou a ústavnou a ambulantnou starostlivosťou a pre riadenie kvality služieb domácej starostlivosti na Slovensku“. Návrh projektu bol predložený vláde Flámska spolu so žiadosťou  o získanie finančného príspevku, ktorý bol následne schválený. Flámsky partner plní funkciu vedúceho projektu a VšZP funguje ako koordinátor na Slovensku. Okrem VšZP sa projekte podieľa MZ SR, MPaSV, Asociácia ADOS, pacientské združenia. Projekt je zameraný na iniciovanie legislatívnych zmien a vypracovanie štandardy pre poskytovanie DOS, určenie kritérií kvality a efektívnosti, zabezpečenie DOS po jednodňovej chirurgickej ambulantnej starostlivosti, doriešenie vzťahu medzi ADOS a PAS, úprava platobných podmienok. 

Na MZ SR ako poradný orgán ministra zdravotníctva SR je zriadená Centrálna etická komisia Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len komisia) pre otázky medicínskej etiky, zdravotníckej etiky a bioetiky, ktoré vyplývajú zo zdravotnej starostlivosti a ochrany zdravia ľudí a z niektorých činností, ktoré s ňou súvisia vrátane etických aspektov biomedicínskeho výskumu. 

Vytvárajú sa svojpomocné skupiny pacientov a občianske združenia pacientov, ktoré existujú buď samostatne, alebo vytvárajú rôzne asociácie – Slovenská humanitná rada, Asociácia organizácií zdravotne postihnutých občanov na Slovensku, Asociácia na ochranu práv pacientov atď. Občianske združenia sa pri presadzovaní svojich záujmov obracajú na orgány štátnej správy – MZ SR, ÚVZ atď. Tieto organizácie s nimi spolupracujú s MZ SR v oblasti tvorby stratégií zdravotnej starostlivosti, (napr. pripomienkujú Návrh koncepcie paliatívnej starostlivosti na Slovensku). 

Zlepšenie mentálneho zdravia

Duševné zdravie je integrálnou súčasťou celkového zdravia a je fundamentálnym stavebným kameňom rozvoja ľudstva. Na duševné problémy je potrebné nazerať ako na súčasť života, ako na fakt, ktorý môže v živote nastať, ale aj ako na problém, ktorý má riešenie. Svetová zdravotnícka organizácia vyhlásila 7. apríl  za svetový deň zdravia, ktorý v roku 2001 bol venovaný duševnému zdraviu. Pri tejto príležitosti bola založená “Liga zo duševné zdravie”, ako nepolitické, nezávislé, združenie občanov s cieľom chrániť duševné zdravie ako základnú hodnotu života, predchádzať duševným chorobám, primerane ich liečiť, zapájať štátne orgány, aby duševnému zdraviu venovali pozornosť. Do podpory duševného zdravia sa zapojili svojpomocné združenia príbuzných OPORA, asociácia pacientov Premeny, nadácia na podporu duševného zdravia Betlehem. Zapojená bola aj široká verejnosť do medzinárodného programu Svetovej psychiatrickej asociácie Otvorme dvere – otvorme srdcia, s cieľom zlepšiť postoj verejnosti voči ľuďom postihnutým na duševné ochorenie. 

V rámci zabránenia ohrozenia bio–psycho–sociálnej pohody občanov RÚVZ v SR realizujú systematickú výchovu ľudí k zdravému zvládaniu psychosociálnej záťaže, k formovaniu reálneho sabahodnotenia, sebadôvery, k posilneniu sebakompetencie za vlastné zdravie. Realizujú sa poradenské aktivity v rámci špecializovaných nadstavbových poradní zdravia, a to Poradne podpory psychického zdravia (ďalej len PPPZ) s cieľom skorého zachytenia výkyvov a neprimeraných tendencií v správaní, psychických funkciách, schopnostiach a vlastnostiach osobnosti a informatívno-poradenská, s cieľom poskytnúť klientovi informácie, resp. poradenstvo v zmysle zvýšenia kvality života, životného štýlu a podpory psychického zdravia ovplyvnením  vedomostí  a  postojov  k  zdraviu. Poradenstvo je založené na princípe pomoci. Prehľad vybraných intervenčných programov podrobne popisuje Metodická príručka pre prácu v poradniach podpory psychického zdravia pri ÚVZ v SR. 
Významnú funkciu plní aj Poradňa pre problémy s hazardným hráčstvom, ktorá ponúka orientáciu v probléme patologického hráčstva, o jeho vývinových štádiách a možnostiach pomoci.
V každej PPPZ sa vypracúva zoznam liniek a združení na pomoc, v príslušnom regióne pre jednotlivé cieľové skupiny obyvateľstva, napr. Linka dôvery, Linka dôvery toxikomanov, Linka detskej istoty, Linka dôvery pre seniorov, Liga proti rakovine atď. Zvýšila sa informovanosť občanov o príčinách vzniku duševných porúch o možnostiach ich predchádzania.
	
MZ SR vypracovalo dva zásadné materiály. Prvý sa týka materiálu MZ SR „Sieť zdravotníckych zariadení poskytujúcich psychiatrickú starostlivosť“, ktorý bol schválený GP ministra zdravotníctva v decembri 2003. Materiál je významný dokument zabezpečujúci ďalší moderný rozvoj psychiatrickej starostlivosti, najmä k smerom zvýšeniu počtu ambulancií a denných stacionárov a k redukcii psychiatrických lôžok, a to v nevyhovujúcich psychiatrických liečebňach. Všeobecne je možné skonštatovať, že súčastný stav poskytovania psychiatrickej starostlivosti je dobrý a diagnostika a liečba psychických porúch je v SR na vysokej úrovni porovnateľnej s vyspelými štátmi.
Na rokovanie vlády bol pripravený aj druhý materiál „Národný program duševného zdravia (ďalej len NPDZ), ktorý je formulovaný predovšetkým v politicko-ideovej rovine a jeho ďalšie kroky umožnia praktickú realizáciu na zlepšenie duševného zdravia nielen obyvateľstva s psychickými ochoreniami, ale aj celej populácie. Implementácia východísk NPDZ umožní aj zlepšenie psychosociálnej starostlivosti o psychický chorých.

Redukcia ochorení infekčných, neinfekčných a úrazov

K najdôležitejším problémom zdravotného stavu obyvateľstva na Slovensku v súčasnosti patrí stúpajúci trend vývoja srdcovo-cievnych ochorení, trvalý vzostup výskytu nádorových ochorení, vysoký výskyt ochorení dýchacích ústrojov, pribúdanie alergických ochorení, stúpanie smrteľnej úrazovosti a dopravnej úrazovosti, ale značná pozornosť je venovať aj infekčným ochoreniam. 
Jednou z kľúčových úloh presadzovaných SZO v prevencii vzniku a šírenia nákaz je dosiahnutie vysokej zaočkovanosti pri dodržaní správnych zásad imunizačnej praxe. Slovenská republika sa od roku 1986 riadi jednotným Imunizačným programom, ktorého cieľom je eliminovať až eradikovať výskyt prenosných ochorení dôsledným zabezpečovaním imunizácie najmä detskej populácie. Jeho realizácia zahŕňa celý rad činností, z ktorých najdôležitejšie sú očkovanie, kontrola zaočkovanosti a jej efektu, t. j. hodnotenie imunitného stavu populácie a epidemiologická a laboratórna surveillance ochorení ovplyvniteľných očkovaním. 
Národný Imunizačný program v SR sa plánuje a realizuje v zmysle cieľov programu SZO „Zdravie pre všetkých v 21. storočí“. 
Bolo zavedené pravidelné očkovanie dojčiat proti vírusovej hepatitíde typu B a proti hemofilovým invazívnym infekciám. Postupne sa začalo očkovanie vybraných skupín populácie vo zvýšenom riziku nákazy (zdravotnícki pracovníci, novorodenci HBsAg pozitívnych matiek, pacienti na hemodialýzach a ďalší). Očkovaním proti VHB došlo k významnému poklesu chorobnosti u týchto rizikových skupín populácie. V roku 2004 sa rozšíri pravidelné očkovanie proti VHB aj na adolescentov, ktorí vzhľadom na nástup sexuálnej aktivity a časté injekčné užívanie drog sú vo vysokom riziku nákazy vírusom hepatitídy B. V roku 2004 sa realizovalo rozšírenie Imunizačného programu v SR v zmysle odporúčaní SZO a EK o preočkovanie 13-ročných detí proti diftérii simultánne s preočkovaním proti tetanu.
Od roku 2001 sa realizuje projekt „Stratégia na zníženie rizika šírenia vírusovej hepatitídy typu A (VHA) v lokalitách s nízkym hygienickým štandardom“, v ktorého rámci sa každoročne realizuje očkovanie proti VHA u 2-ročných detí žijúcich v lokalitách s veľmi nízkou hygienickou úrovňou. Efektivita očkovania sa preukázala v znížení chorobnosti predškolských detí v týchto lokalitách asi o 67 %. Realizácia uvedeného projektu bude pokračovať až do roku 2005, keď budú kompletne zaočkované deti predškolského veku, ktoré sú v najvyššom riziku nákazy.
Dôležitou súčasťou Imunizačného programu je objektívne zisťovanie imunitného stavu populácie imunologickými prehľadmi. V súlade s projektom Európskej únie sa v rokoch 2002 - 2004 realizuje viacúčelový imunologický prehľad zameraný na overenie stavu imunity populácie Slovenska proti záškrtu, osýpkam, rubeole, mumpsu, varicele, vírusovej hepatitíde A a vírusovej hepatitíde B (VHB). 

Infekčné ochorenia naďalej významne ohrozujú zdravie verejnosti, medzinárodné cestovanie a obchod, legálna ale najmä ilegálna migrácia prinášajú so sebou vyššiu pravdepodobnosť vzniku a šírenia infekčných ochorení, pričom cena za neskorý zásah je oveľa vyššia ako prevencia a včasné varovanie.
Systematická kontrola a surveillance čiže nepretržitý dohľad nad všetkými faktormi, ktoré ovplyvňujú výskyt a šírenie prenosných ochorení sa na Slovensku. Základom dohľadu je zákonom ustanovené povinné hlásenie výskytu  všetkých infekčných ochorení, podozrení z infekčného ochorenia a tiež prípadov nosičstva choroboplodných zárodkov. Následne sa v ohniskách nákazy vykonáva epidemiologické a laboratórne vyšetrovanie a represívne opatrenia. Dohľad je zameraný najmä na prioritné skupiny ochorení, ako sú napr. ochorenia ovplyvniteľné očkovaním, nákazy z potravín, vírusové zápaly pečene, infekčné ochorenia nervového systému, ochorenia prenosné zo zvierat na ľudí,  AIDS a tuberkulóza.
V roku 2002 bola v Kodani vyhlásená certifikácia eradikácie detskej obrny v Euroregióne. Aj naďalej sa pokračuje v doteraz vykonávaných aktivitách, najmä v  monitorovaní akútnych chabých obŕn (ACHO) ako ochorení napodobňujúcich svojím klinickým priebehom detskú obrnu,  v pravidelnom očkovaní detskej populácie proti detskej obrne, v sledovaní cirkulácie vírusov detskej obrny vo vonkajšom prostredí a v posilnení dohľadu nad detskou obrnou vo vysoko rizikových skupinách populácie. Všetky tieto aktivity sú súčasťou Akčného plánu na udržanie stavu bez detskej obrny v Slovenskej republike, pripraveného v roku 2002.

V rámci prípravy na pandémiu chrípky a plnenia úloh Pandemického plánu SR, bol v chrípkových sezónach 2002/3 a 2003/4 posilnený dohľad nad chrípkou a to najmä vybudovaním siete spolupracujúcich praktických lekárov. Národné referenčné centrum (NRC) vykonáva pokusy o izoláciu a identifikáciu vírusov chrípky. Identifikovaním týchto vírusov sa overuje zhoda vírusov kolujúcich v populácii s vírusmi, ktoré boli obsiahnuté v očkovacej látke pre danú sezónu. Zároveň sa tým zvyšuje schopnosť  rýchle zistiť a identifikovať  prípadné zavlečenie  vírusov vtáčej chrípky do SR z ázijských krajín ako aj nových subtypov vírusu chrípky schopných vyvolať pandémiu.

Zlepšenie efektívnosti prevencie ochorení prenášaných sexuálnym stykom s osobitým dôrazom na HIV/AIDS sa realizuje prostredníctvom prijatého Národného programu prevencie nákazy HIV/AIDS v Slovenskej republike na r. 2004 - 2007, uverejnenom vo Vestníku Ministerstva zdravotníctva SR, čiastka 30 - 33, č. 108, zo dňa 1. 12. 2003, ktorý je koordinovaný Národným koordinátorom a multirezortnou Národnou komisiou pre prevenciu HIV/AIDS v Slovenskej republike. 

Znižovanie výskytu závažných neinfekčných chorôb  a monitorovanie výskytu ich rizikových faktorov je náplňou práce programu CINDI  - celonárodný intervenčný program neinfekčných ochorení v SR. Cieľom programu je intervencia do životného štýlu obyvateľstva. Pre realizáciu jednotlivých intervencií boli vybudované na pôde verejného zdravotníctva „Poradne zdravia“, ktoré poskytujú sústavné poradenstvo skupinám i jednotlivcom vo vzťahu k znižovaniu vplyvu základných známych rizikových faktorov KVCH i nádorových ochorení a to najmä: fajčenie, fyzická inaktivita, nezdravá výživa, neschopnosť zvládnuť stres, zneužívanie alkoholu a od nich sa odvíjajúce biologické rizikové faktory a to: vysoká hladina celkového cholesterolu, vysoký krvný tlak, nadhmotnosť a obezita.
Hlavným motívom poradenstva sa stalo dôsledné posilňovanie zodpovednosti každého jednotlivca za vlastné zdravie, vytváranie podmienok pre informovanie širokej verejnosti o spôsobe posilňovania a ochrany vlastného zdravia. V tejto oblasti sa využívajú rôzne formy diseminácie informácií: individuálne a skupinové poradenstvo, mediálne pôsobenie (denníky, časopisy, TV, rozhlas), organizácia súťaží Quit and win - Prestaň a vyhráš - 6 ročníkov, založenie tradície usporiadania výstavy "Zdravý životný štýl" na výstavisku TMM v Trenčíne, kde sa v r. 2004 konal už 6. ročník, besedy a prednášky najmä pre mladú generáciu (školy základné, stredné, vysoké), výchovné aktivity z príležitosti rôznych významných dní (Deň zdravia, Deň  bez tabaku, Deň zeme v spolupráci s nadáciami a nevládnymi organizáciami, partnerstvo s inými programami ako Zdravé mestá, Zdravie podporujúce školy.

Na Slovensku sa od roku 1991 založil register všetkých hlásených prenosných ochorení ako súčasť epidemiologického informačného systému prenosných ochorení – EPIS. Tento systém bol v roku 1995 zmenený a v súčasnosti umožňuje vytvárať registre chorých podľa jednotlivých druhov diagnóz. 
V roku 2003 bol vytvorený a prijatý projekt v rámci projektov PHARE na posilnenie surveillance prenosných ochorení, ktorého súčasťou je aj skvalitnenie monitoringu a vytváranie registrov vybraných prenosných ochorení. Vytvorenie nového systému registra prenosných ochorení je plánované do dvoch rokov od prijatia projektu, t. j. do roku 2006. Registre chorých na prenosné ochorenia umožňujú dlhodobé sledovanie a vyhodnocovanie ich neskorých následkov.

Zdravé a bezpečné prostredie

Kvalitné životné prostredie patrí spolu s kvalitnými sociálnymi podmienkami a prosperujúcou ekonomikou k základným zložkám životnej úrovne ľudskej spoločnosti. 
Ochrana a zlepšovanie kvality zložiek životného prostredia sa zintenzívňuje priebežným zdokonaľovaním legislatívy v súlade s legislatívou Európskeho spoločenstva a vytváraním podmienok pre kontrolnú činnosť zo strany zainteresovaných orgánov štátnej správy na všetkých úrovniach. Sústavne sa zdokonaľujú a dopĺňajú predpisy na ochranu prírodných zložiek prostredia, pripravované najmä v rezorte ministerstva životného prostredia. Ochranu zdravia obyvateľstva a posilňovanie činiteľov kladne ovplyvňujúcich zdravie prioritne riešia predpisy vydané v pôsobnosti rezortu zdravotníctva. Predovšetkým je to zákon 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov a vydané vykonávacie predpisy k tomuto zákonu. 
Významným aspektom starostlivosti o zdravie vo vzťahu k prostrediu je monitorovanie rizikových faktorov, ktoré je realizované v spolupráci s ministerstvom životného prostredia a ďalších rezortov vrátane organizácií riadených ministerstvom zdravotníctva. Tento monitoring zahrnuje sledovanie kvality vody, pôdy, ovzdušia, potravín, oblasť žiarenia a iných fyzikálnych polí a v konečnom dôsledku monitoring záťaže obyvateľstva faktormi životného prostredia z hľadiska ich vplyvu na zdravie.
V osobitne znečistených oblastiach Slovenska sa v pôsobnosti RÚVZ a v odbornej spolupráci s niektorými medzinárodnými organizáciami realizuje viacero projektov zameraných na vzťah životného prostredia a zdravia. Ide napr. o oblasť Ždiarskej kotliny, Novák, Ružomberka a ďalšie.
Významný podiel na zlepšovaní stavu životného prostredia v mestách a na vytváraní vzťahu obyvateľstva k svojmu zdravému prostrediu má SZO iniciovaný projekt Zdravé mestá. Vládou schválený Akčný plán pre životné prostredie a zdravie obyvateľov Slovenskej republiky definuje problémy v oblasti zdravotnej bezpečnosti potravín, pôdy, znečistenie voľného ovzdušia, zabezpečovanie obyvateľstva pitnou vodou, zdravie podporujúce pracovné prostredie a pracovné podmienky – závodné zdravotné služby, styk s verejnosťou a mimovládnymi organizáciami, vzdelávanie a výchova k environmentálnemu zdraviu, ako aj ciele a opatrenia potrebné na ich realizovanie. Jeho cieľom je minimalizovať riziká vyplývajúce zo životného a pracovného prostredia a udržať a udržať prostredie v takom stave, aby nepoškodzovalo a neohrozovalo zdravie ľudí, ale umožnilo jeho pozitívny vývoj. Závery akčného plánu sa premietajú aj do lokálnej úrovne v pôsobnosti inštitúcií štátnej správy, samosprávy, mimovládnych organizácií a občianskych aktivít.
V rámci akčného plánu sa každý rok vydávajú odborné publikácie SZO rozšírené o národný dodatok,  ktoré sú dobrým nástrojom na šírenie informácií o zložitých otázkach vzťahoch životného prostredia a zdravia. Okrem toho napomáhajú formovať postoje verejnosti k ochrane prostredia, v ktorom žijú a tiež sú vhodným praktickým prostriedkom v rukách tých, ktorí akýmkoľvek spôsobom zasahujú do procesu tvorby životného a pracovného prostredia. 
Na všetkých RÚVZ v SR sa zavádzajú poradne environmentálneho zdravia, ako najvýhodnejšia forma poskytovania poradenstva v oblasti životného prostredia a zdravia a tým zabezpečenia možnosti občanov zvýšiť povedomie o problémoch environmentálneho zdravia a ich vlastnú zodpovednosť za prostredie, v ktorom žijú. Poradne zdravia v rámci svojej poradenskej činnosti odpovedajú na otázky v oblasti kvality voľného ovzdušia, hluku v životnom prostredí, kvality bývania, pitnej vody, vody na kúpanie a jej vplyvov na zdravie ľudí, o problematike zariadení starostlivosti o ľudské telo.

Základným zákonom v oblasti zdravotnej bezpečnosti potravín je zákon NR SR č. 152/1995 Z. z. o potravinách v znení neskorších predpisov. Zákonom sa ustanovili podmienky na výrobu potravín, manipuláciu s nimi a na ich uvádzanie do obehu, ako aj úlohy a organizácia orgánov potravinového dozoru. Od r. 1996 sa postupne pristúpilo k implementovaniu aquis v oblasti potravín vypracovaním horizontálnej a vertikálnej legislatívy v SR, v nadväznosti na smernice EÚ (Potravinový kódex SR).
V nadväznosti na zákon o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov s možnosťou uplatňovania preventívnych opatrení v oblasti zdravotnej bezpečnosti potravín bola pripravená vyhláška MZ SR, ktorá upravuje hygienické požiadavky na zriadenia spoločného stravovania vrátane uplatňovania systému správnej výrobnej praxe.
Oblasť usmerňovania zdravej výživy z pohľadu nutričných požiadaviek je v súčasnosti regulovaná vo Vestníku MZ SR “Odporúčané výživové dávky pre obyvateľstvo v SR”.
K významným dokumentom v oblasti usmerňovania zdravej výživy a potravín patrí „Program ozdravenia výživy obyvateľov SR”. Na presadzovaní jeho zásad a cieľov sa v rozhodujúcej miere podieľajú “Poradne zdravej výživy” poradenských centier RÚVZ v SR. Okrem prijatých legislatívnych opatrení v oblasti zdravotnej neškodnosti potravín má významnú úlohu ŠZD a potravinový dozor, ktorý patrí k prioritným úlohám regionálnych ÚVZ v SR. Zvýšená pozornosť je venovaná sledovaniu dodržiavania hygienických podmienok pri výrobe a manipulácii s epidemiologicky  rizikovými potravinami
Na riešení tejto situácie MZ SR v spolupráci s MP SR naďalej pripravuje súbor zdravotných a hygienických požiadaviek v rámci zákona č. 152/1995 Z. z. o potravinách v znení neskorších predpisov a Potravinovom kódexe SR a legislatívnych opatrení v rámci zákona č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí.

Na dosiahnutie lepších pracovných podmienok na pracoviskách, zabezpečenie ochrany zdravia zamestnancov a zníženie výskytu chorôb z povolania, profesionálnych otráv a iných poškodení zdravia z práce orgány na ochranu zdravia  v rámci výkonu ŠZD sledujú, ako sú plnené povinnosti zamestnávateľov, vyplývajúce z legislatívnych úprav v oblasti ochrany zdravia pri práci, zisťujú a objektivizujú nedostatky, ukladajú opatrenia na ich odstránenie vrátane sankcií. V prípade potreby poskytujú zamestnávateľom a zástupcom zamestnancov odborné poradenstvo v oblasti ochrany zdravia pri práci. 
Orgány na ochranu zdravia sa v rámci ŠZD v oblasti ochrany zdravia pri práci zameriavajú na dozor nad dodržiavaním kritérií zdravých pracovných podmienok na pracoviskách, pri práci sledujú zdroje a podmienky možného úniku škodlivých chemických faktorov do pracovného prostredia, skladovanie, manipuláciu s chemickými látkami a prípravkami, odbornú spôsobilosť zamestnancov na prácu s jedovatými chemickými látkami a prípravkami, zneškodňovanie toxických odpadov, dodržiavaniu limitných hodnôt faktorov práce a pracovného prostredia a sledovaniu vystavenia zamestnancov škodlivým faktorom práce a pracovného prostredia, najmä v súvislosti s upresňovaním evidencie rizikových prác a hodnoteniu zdravotných rizík. 
	 
V rámci ŠZD (zák. NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov) sa orgány na ochranu zdravia vyjadrovali k zámerom na posudzovanie jednotlivých stavieb podľa zák. NR SR č. 127/1994 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie v znení neskorších predpisov, k návrhom na umiestňovanie, kolaudácie stavieb a ich uvedenie do prevádzky. Pri tejto príležitosti bola problematika znečistenia ovzdušia skúmaná a posudzovaná z hľadiska tvorby zdravých životných podmienok obyvateľstva.
Pri posudzovaní kvality ovzdušia sa vychádzalo z platných limitov daných v legislatíve  o ovzduší (zákon č. 478/2002 Z. z. o ochrane ovzdušia a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.401/1998 Z. z. o poplatkoch za znečisťovanie ovzdušia v znení neskorších predpisov (zákon  o ovzduší), ale aj z odporúčaní SZO, smerníc EÚ a US EPA. V problematických prípadoch sa vyžadovalo hodnotenie zdravotných rizík.
Pozornosť sa venovala aj pachovému znečisteniu ovzdušia, ktoré významne zhoršuje životné podmienky obyvateľov v niektorých lokalitách. V týchto prípadoch sa postupovalo najmä v súčinnosti so samosprávnymi orgánmi na lokálnej úrovni. V zmysle pôvodných legislatívnych predpisov boli vypracované zásady správania sa obyvateľstva v čase nadmerného znečistenia ovzdušia zamerané na citlivé populačné skupiny.

V roku 2002 boli hlavnými prioritami vlády vo vzťahu k rómskym komunitám Komplexný rozvojový program rómskych osád a Program sociálnych terénnych pracovníkov, ktorého cieľom bolo vybudovať občiansku vybavenosť vo vybraných osadách, komunikačné spojenie s ostatnou obcou, vybudovať technickú infraštruktúru, zmierniť a postupne odstrániť sociálnu segregáciu, vytvoriť podmienky na ich postupnú integráciu, a tým trvalo udržateľné zvyšovanie kvality života obyvateľov vybraných obcí.

Redukcia negatívnych návykov a zdravý životný štýl

Závislosť na návykových látkach ako je tabak, alkohol a psychoaktívne drogy je celospoločenský problém, preto aj do jeho riešenia sa musí zapojiť celá spoločnosť. Zníženie nepriaznivého dosahu z návykových látok sa dá účinne riešiť len opatreniami na celospoločenskej úrovni – plnohodnotným zapojením všetkých zložiek spoločnosti. Opatrenia na celospoločenskej úrovni predstavujú hodnotový systém, ktorý uznáva a realizuje spoločnosť, informácie cez komunikačné prostriedky, kvalitu a kultúru spoločenského a politického života a legislatívne normy a vytváranie celospoločenskej atmosféry odmietania užívania návykových látok.
Ciele protidrogovej politiky sú zamerané na zníženie ponuky drog, kde nástrojom sú legislatívne opatrenia na zníženie dopytu po drogách a hlavným nástrojom je prevencia, prosociálna výchova, výchova k pozitívnemu prístupu k zdraviu a životu. Obidva ciele protidrogovej politiky je nutné realizovať súbežne, pretože znižovanie dostupnosti návykových látok je účinné, iba keď je sprevádzané aj znižovaním dopytu po nich.

Jedným z negatívnych návykov, ktorý v súčasnej dobe zaznamenáva nárast, je aktívne fajčenie, pričom veková hranica fajčiarov sa posúva do nižších vekových skupín a zároveň vzrastá aj počet pasívnych fajčiarov. V súvislosti s týmto bol prijatý zákon o ochrane nefajčiarov, ktorý vstúpil do platnosti 1. 7. 2004 a v ktorom je ustanovené rešpektovanie a dôsledné dodržiavanie práva ľudí na prostredie bez tabakového dymu. 
V spolupráci so SZO bol v rokoch 2002 – 2003 realizovaný projekt Poradenstvo pri rozvoji politiky kontroly tabaku. V rámci tejto úlohy pracuje pri ÚVZ špecializovaná poradňa na odvykanie od fajčenia. 

Úrad verejného zdravotníctva SR sa pravidelne podieľa na realizácii programov, projektov prieskumov národného i medzinárodného charakteru, ktorých cieľom je prieskum odhadov o trendoch užívania legálnych a nelegálnych drog s možnosťou využitia získaných údajov v zameraní  vzdelávacích programov v drogovej prevencii.

Jedným z rozhodujúcich faktorov, ktorý môže ovplyvniť výskyt tzv. civilizačných chorôb, a to najmä kardiovaskulárnych a nádorových, je výživa. Uvádza sa, že výživa sa podieľa 20 až 60 % na ochoreniach ako obezita, diabetes, vysoký krvný tlak, metabolické poruchy, osteoporóza, degeneratívne choroby pohybového systému, zubný kaz, atd'.
Nesprávne stravovacie návyky nášho obyvateľstva, potvrdzujú mnohé štúdie, napr. "Sledovanie vybraných výživových ukazovateľov u populácie SR", kde sa u sledovanej skupiny obyvateľov, najmä vo vyššej vekovej kategórii s nesprávnymi stravovacími návykmi sa potvrdila obezita, nadváha i zvýšenie niektorých biochemických ukazovateľov (napr. krvných lipidov, cholesterolu).
Najvýznamnejším dokumentom zameraným na zníženie civilizačných ochorení je v r. 1999 vládou SR prijatý "Program ozdravenia výživy obyvateľstva SR". Vytyčuje ciele a zásady zlepšenia zdravotného stavu obyvateľstva, a to v spojitosti zdravotníctva, pôdohospodárstva, školstva, vedy, kultúry a masmediálnej politiky.
Projekt "Zdravá výživa pre zdravé srdce" vychádza z "Programu ozdravenia výživy obyvateľov SR". Realizuje sa v odbornej spolupráci s Univerzitou v Otawe v Kanade. Zo slovenskej strany sa na projekte zúčastňujú odborníci a inštitúcie rezortu zdravotníctva, pôdohospodárstva a školstva.
Zámerom projektu je výber potravín vyrábaných v SR na základe určených výživových kritérií. K hlavným kritériám patria tuk, cholesterol, ale i podiel jednotlivých mastných kyselín, sacharidy, obsah chloridu sodného, požiadavky podľa Potravinového kódexu SR. Kritériá vychádzajú z odporúčaní SZO a "Odporúčaných výživových dávok pre obyvateľov SR". Druhou významnou činnosťou projektu je široká kampaň zameraná na zlepšenie stravovacích návykov - zapojením médií, osvety. Krátkodobým cieľom projektu sú zmeny stravovacích návykov každého občana. Osobitne sa zameriava na mladú generáciu, a to na výchovno-vzdelávacie aktivity a ovplyvňovanie štruktúry stravy v zariadeniach spoločného stravovania. Dlhodobým cieľom je zníženie chorobnosti na srdcovo-cievne a onkologické ochorenia.
Poradenskú činnosť v oblasti výživy zabezpečujú poradne zdravia. Poradenská činnosť bola vykonávaná na každom regionálnom ÚVZ v SR poskytujúca informácie o zásadách správnej výživy, výživovej skladbe potravín, nových druhoch potravín a o rizikách z nesprávnej skladby potravín. Zameriava sa tiež na zmenu postoja k vlastnému zdraviu, zmenu stravovacích návykov a zlepšenie štruktúry stravy v rodine.
V rámci tejto úlohy pracuje pri ÚVZ SR špecializovaná poradňa správnej výživy, ktorá poskytuje pomoc pri zlepšovaní stravovacích návykov obyvateľov.
V spolupráci s Chemicko-technologickou fakultou STU sa ÚVZ SR podieľa na riešení štátnej úlohy  Výživa vo výchove a vzdelávaní. V decembri 2003 bola ukončená prvá etapa projektu. V rámci toho bola vypracovaná metodika na monitorovanie životného štýlu detí a mladistvých a na zisťovanie ich vedomostí v oblasti výživy. 

Nadrezortná zodpovednosť za zdravie

Multirezortná zodpovednosť za zdravie občanov je hlavným princípom realizácie štátnej politiky zdravia a programov na ochranu a podporu zdravia Súčasné rozhodnutia riadiacich zložiek spoločnosti budú ovplyvňovať zdravie občanov na desaťročia do budúcna. Preto jednou z priorít Národného programu podpory zdravia je  - Optimalizovať dosah riadenia na zdravie. S týmto cieľom bol NPPZ zaradený do temer všetkých prednáškových celkov Inštitútu pre verejnú správu.
Program determinujúci zdravie pod odborným gestorstvom MZ SR je Harmonogram realizačných projektov NPPZ na roky 2001 – 2003, ktorý bol schválený vládou SR v r.2000. Na riešení projektov v uvedenom harmonograme sa zúčastňujú rezorty vlády SR, ako i mimovládne organizácie.  Celkovo je v tomto harmonograme zahrnutých 31 projektov

Manažment kvality v zdravotníctve a v iných rezortoch

Poslaním Ministerstva zdravotníctva SR (ďalej len ministerstvo) je príprava a implementácia zdravotnej politiky na Slovensku. Cieľom zdravotnej politiky je zlepšovanie zdravotného stavu populácie, zvyšovanie akcieschopnosti zdravotného systému zodpovedajúcemu potrebám obyvateľov a zabezpečenie finančnej ochrany jednotlivcov pred tzv. katastrofickými nákladmi na zdravotnú starostlivosť.

Naplnenie týchto troch cieľov (predovšetkým cieľa zvyšovanie akcieschopnosti zdravotného systému zodpovedajúcemu potrebám obyvateľov) si vyžaduje vypracovanie parciálnych politík, pričom jednou z najdôležitejších je politika kvality. Na dodržiavanie kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti ministerstvo doteraz používalo predovšetkým administratívne nástroje, najmä reguláciu (vstup na trh, komory) a legislatívne nástroje (podmienky na výkon povolania, licencie, a pod.), pričom samotným procesom a výsledkom priraďovalo veľmi malú úlohu.

Poslaním politiky kvality ministerstva je zvýšiť bezpečnosť zdravotného systému pre občanov a ich informovanosť formou aktívneho ovplyvňovania kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti (napr. napríklad znížením počtu fatálnych chýb v zdravotníctve, ktoré vedú k zbytočným úmrtiam).

Ministerstvo, v mene väčšej ochrany pacientov mieni rozšíriť okruh svojich aktivít na stanovenie štrukturálnych a vzdelanostných podmienok nevyhnutných pre získanie licencie a vykonávanie činnosti poskytovateľa, iniciovanie spustenia systémov kvality u jednotlivých poskytovateľov zdravotnej starostlivosti s cieľom štandardizácie ich procesov a postupného zavedenia štandardných diagnostických a terapeutických postupov do liečby pacientov a vytvorenie informačného systému umožňujúceho merať výsledky kvality poskytovanej zdravotnej starostlivosti.
Politika kvality ministerstva je tak založená na princípe štruktúra – proces – výsledok. Vytvorenie takejto metodickej kostry umožní porovnávať poskytovateľov zdravotnej starostlivosti nielen na strane vstupov (náklady), ale predovšetkým na strane výstupov (zdravotné výsledky a kvalita).

Základnými nástrojmi pre implementáciu politiky kvality sú reformné zákony, ktoré vymedzujú základné pravidlá pre zvyšovanie systému kvality:
1.	Zákon o poskytovateľoch upravuje povinnosť poskytovateľa zaviesť a trvale zlepšovať systém kvality. Systém kvality poskytovateľa sa pritom odvíja od vzdelania, procesov a výsledkov dosahovanej zdravotnej starostlivosti. Zákon taktiež taxatívne vymedzuje, kto môže overiť systém kvality poskytovateľa. Poskytovateľ môže získať osvedčenie o systéme kvality.
2.	Zákon o zdravotnej starostlivosti po prvýkrát na Slovensku zavádza pojem správne poskytnutá zdravotná starostlivosť (tzv. starostlivosť „lege artis”): Zdravotná starostlivosť je poskytnutá správne, ak sa bez zbytočného odkladu vykonajú všetky výkony potrebné k určeniu správnej diagnózy pri zabezpečení správneho liečebného postupu.
3.	Zákon o rozsahu zdravotnej starostlivosti ustanovuje katalogizačnú komisiu, ktorá bude k jednotlivým chorobám priraďovať optimálny rozsah a frekvenciu diagnostických a liečebných výkonov.
4.	Zákon o zdravotných poisťovniach a Úrade pre dohľad stanovuje prísne podmienky pre nákup zdravotnej starostlivosti a vytvorenie konkurencie. Zároveň zriaďuje inštitúciu – Úrad pre dohľad, ktorá bude monitorovať a aktívne vymáhať poskytovanie zdravotnej starostlivosti „lege artis”.

Okrem legislatívneho upravenia rámcov implementácie politiky kvality ministerstvo bude naďalej podporovať aktivity spojené s projektom kvality ministra zdravotníctva. Cieľom projektu je vyvolať iniciatívu u poskytovateľov zdravotnej starostlivosti venovať otázkam zvyšovania kvality zdravotnej starostlivosti vysokú prioritu.

Nástroje

Politika

Realizácia štátnej politiky zdravia pozostáva zo zabezpečenia legislatívy, financií, všeobecnej informovanosti, vzdelanosti občanov, zabezpečením, aby všetky rezorty rešpektovali celospoločenský charakter programov zameraných na podporu a zlepšenie zdravotného stavu obyvateľov a zabezpečením výkonu štátnej správy na účinnú realizáciu priorít štátnej politiky zdravia.

Legislatíva
	
V rámci reštrukturalizácie zdravotníctva sa oblasti legislatívy prijímajú nové, resp. sa  novelizujú už jestvujúce zákony, ktoré sú v súlade so zákonmi Európskych spoločenstiev ako napr. zákon č. 579/1993 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 118/2002 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon NRSR č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov, zákon č. 377/2004 Z.  z. o ochrane nefajčiarov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ďalšie právne predpisy.

Ekonomika a systém zdravotného poistenia

Ministerstvo zdravotníctva SR predložilo Národnej rade SR balík šiestich reformných zákonov zdravotníctva, ktorých súčasťou je aj vládny návrh zákona o zdravotnom poistení a o zmene zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý člení zdravotné poistenie na dva základné druhy zdravotného poistenia – verejné zdravotné poistenie a individuálne zdravotné poistenie. 
Verejným zdravotným poistením podľa uvedeného návrhu je poistenie, na ktorého základe má každý občan Slovenskej republiky právo na zdravotnú starostlivosť, služby súvisiace so zdravotnou starostlivosťou v rozsahu určenom osobitnými predpismi. Základnou funkciou zdravotného poistenia je zabezpečenie úhrady zdravotnej starostlivosti pre poistencov verejného zdravotného poistenia v zodpovedajúcom rozsahu a kvalite. Povinnosť platiť verejné zdravotné poistenie má každý poistenec, ktorému túto povinnosť ukladá zákon. 
Predložený návrh zavádza nový pojem individuálne zdravotné poistenie ako druh zdravotného poistenia, ktorý dáva poistencom možnosť  na širší rozsah zdravotného poistenia ako je zabezpečený verejným zdravotným poistením. Na základe individuálneho zdravotného poistenia sa bude uhrádzať poskytovanie zdravotnej starostlivosti (vrátane liekov a zdravotníckych pomôcok) v rozsahu stanovenom v zmluve. Individuálne zdravotné poistenie je produktom, ktorý budú ponúkať poisťovne v rámci svojho predmetu činnosti. 
Balík šiestich reformných zákonov zdravotníctva, ktorý bol predložený Národnej rade SR na schválenie je zameraný na zvýšenie angažovanosti a zodpovednosti každého subjektu v systéme zdravotníctva. Pacient musí prebrať vyššiu mieru zodpovednosti za svoj zdravotný stav ako v otázke etiky prevencie (vládny návrh zákona o zdravotnej starostlivosti...) tak aj v otázke spoluúčasti na liečbe (vládny návrh zákona o rozsahu zdravotnej starostlivosti). Poskytovateľ musí zobrať vyššiu mieru zodpovednosti  za správne poskytovanie zdravotnej starostlivosti (vládny návrh zákona o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov ) a kvalitu zdravotnej starostlivosti (vládny návrh zákona o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov ) aj s rizikom postihov (vládny návrh zákona o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov).
Zdravotný stav je len z časti ovplyvňovaný zdravotným systémom. Väčšia časť  zodpovednosti za zdravotný stav je mimo dosahu zdravotného systému – určuje ho životný štýl, stravovacie a hygienické návyky, životné prostredie a i. Každý v systéme zdravotníctva –poskytovateľ, poisťovňa, pacient musí na seba zobrať väčšiu dávku zodpovednosti.

Systém financovania lôžkových zdravotníckych zariadení formou prospektívnych rozpočtov  bol od 1. 1. 2002 zmenený na financovanie výkonov za ukončenú hospitalizáciu pacienta diferencovane podľa jednotlivých oddelení a typov zdravotníckych zariadení ústavnej starostlivosti. Tento systém financovania je platný doteraz. 
Predložené reformné zákony navrhujú zásadným spôsobom zmeniť systém úhrad za poskytovanú zdravotnú starostlivosť. Návrh zákona o rozsahu zdravotnej starostlivosti  na základe stanovených priorít navrhuje zoznam diagnóz zoradených podľa miery závažnosti, spoločenskej priority, finančnej náročnosti - tzv. prioritný zoznam diagnóz s plne hradenou zdravotnou starostlivosťou, čiastočne hradenú zdravotnú starostlivosť a nehradenú zdravotnú starostlivosť. Katalogizačná komisia určí spoluúčasť pacienta na úhrade jednotlivých diagnóz.

Došlo k presunu kompetencií z MZ SR na VÚC a obce u nemocníc 2. a 3. typu, kde zodpovednosť za hospodárenie v týchto zaradeniach sa presunula priamo do oblastí, v ktorých sú služby poskytované. Niektoré zdravotnícke zariadenia zmenili svoju právnu formu na neziskové organizácie poskytujúce verejno-prospešné služby. Zaviedol sa systém hodnotenia plnenia ukazovateľov a zvolených parametrov hmotnej zainteresovanosti riaditeľov zdravotníckych zariadení v pôsobnosti MZ SR, ktorý hodnotí a motivuje zdravotnícke zariadenia k ekonomizácii ich činností

Štátna lieková politika

Lieková politika je neoddeliteľnou súčasťou štátnej zdravotnej politiky. Cieľom liekovej politiky zabezpečiť pre obyvateľstvo dostupnosť bezpečných, účinných a kvalitných liekov za primeranú cenu. 
Zložkami liekovej politiky sú: lieková legislatíva, registrácia liekov, kategorizácia, liekov, účelná a racionálna farmakoterapia, domáci farmaceutický výskum a priemysel, zabezpečovanie kvality liekov, zabezpečovanie dostupnosti liekov, ich distribúcia a výdaj, sledovanie spotreby liekov a hodnotenie ich utilizácie, cenotvorba liekov, lieky, ktorých výdaj nie je viazaný na lekársky predpis, informácie o liekoch a reklama na lieky. K najväčším zmenám došlo v registrácií liekov, kategorizácií liekov a reklame liekov.

V Slovenskej republike požiadavky na registráciu liekov ustanovuje: 
-	zákon č. 140/1998 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č.220/1996 Z. z. o reklame v znení neskorších predpisov 
-	výnos Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky z 22. júla 1998 o farmaceutickom skúšaní a  toxikologicko-farmakologickom skúšaní,  
-	vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 518/2001 Z. z. , ktorou sa ustanovujú  podrobnosti o registrácii liekov.
-	vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 239/2004 Z. z. o požiadavkách na klinické skúšanie a správnu klinickú prax, 

Registrácii podliehajú len hromadne vyrábané lieky. Lieky pripravované v lekárňach podľa lekárskeho predpisu sa neregistrujú. Musia sa pripraviť v lekárni podľa požiadaviek platného liekopisu a môže ich vydať iba lekáreň, ktorá ich pripravila. Liek sa registruje na zdokumentované indikácie. 
Žiadosť o registráciu lieku podáva spravidla výrobca lieku alebo fyzická alebo právnická osoba, ktorú výrobca splnomocnil konať vo svojom mene. Žiadosť sa podáva na Štátny ústav pre kontrolu liečiv v Bratislave, ktorý odborne posudzuje žiadosť o registráciu lieku. Odborným poradným orgánom je Komisia pre lieky zložená z odborníkov z jednotlivých lekárskych a farmaceutických odborov, ktorí k jednotlivým častiam registračnej dokumentácie vypracujú expertné posudky. Rozhodnutie o registrácii lieku sa má vydať v lehote do 210 dní od podania žiadosti o registráciu lieku. Rozhodnutie o registrácii lieku je platné päť rokov. 
Na základe písomnej žiadosti podanej najmenej tri mesiace pred uplynutím platnosti registrácie možno registráciu predĺžiť na ďalších päť rokov. Pri predlžovaní registrácie lieku sa kladie dôraz na bezpečnosť lieku, žiadateľ je povinný predkladať periodicky aktualizované správy o bezpečnosti lieku (periodic safety update reports – PSUR).
Súčasťou rozhodnutia o registrácii lieku sú prílohy schválené pri registračnom konaní a to označenie vnútorného a vonkajšieho obalu, písomná informácia pre používateľov lieku (určená pre širokú verejnosť - príbalová informácia) a súhrn charakteristických vlastností lieku (určený pre odbornú verejnosť).
     
         Na základe zdravotného poistenia sa poskytujú zdravotné výkony, lieky a zdravotnícke pomôcky, ktoré sú indikované zo zdravotných dôvodov, zodpovedajú súčasnému stupňu rozvoja medicínskych, biomedicínskych a farmaceutických vied a pri danej indikácii dosahujú efektívny účinok, dodržiavajúc zásady účelnej terapie a osobitne farmakoterapie.
Poskytované lieky sú uvedené v prílohe č. 2 zákona č. 98/1995 Z. z. o Liečebnom poriadku v znení neskorších predpisov.
Základnou stratégiou pri kategorizovaní liečiv je postupne do tohto procesu implantovať ekonomické hodnotenie liečiva, ktoré má zabezpečiť, aby sa každá vynaložená koruna určená na uhradenie zdravotného výkonu alebo liečiva použila čo najefektívnejšie z hľadiska potrieb spoločnosti. 
Ekonomické hodnotenie musí zohľadňovať všetky náklady a prínosy, ktoré alternatívne lieky alebo zdravotné výkony prinášajú pre spoločnosť. Má zahnovať náklady a zisk poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, zdravotnej poisťovne financujúcej zdravotnú starostlivosť, pacienta a prípadne ďalších inštitúcií a organizácií, ktoré sú ovplyvňované zdravotným stavom obyvateľstva. Dňa 15. apríla 2001 nadobudla účinnosť vyhláška Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky č. 125/2001 Z. z. o podrobnostiach farmako-ekonomického rozboru lieku, ktorou sa zabezpečuje ekonomické hodnotenie lieku pri kategorizácii liekov aj v Slovenskej republike.     

Reklama liekov je novým javom a podľa kritérií Európskej únie ju treba chápať v širších súvislostiach. Pod pojmom reklama na lieky sa rozumie každá forma získavania zákazníkov, prieskumu trhov alebo nabádania, ktorá smeruje k podporovaniu predpisovania, výdaja, predaja alebo spotreby liekov. Reklamu liekov v rozsahu požiadaviek Európskej únie upravuje zákon č. 147/2001 Z. z.  o reklame a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V zákone sú definované základné kritériá povolenej reklamy. 

Vzdelávanie

Vzdelávanie je jedným z nástrojov na realizácie štátnej politiky zdravia. Uskutočňuje sa jednak inštitucionálnou a jednak neinštitucionálnou formou. Z inštitucionálneho vzdelávania je najdôležitejšie vzdelávanie tzv. školopovinnej mládeže v školách. Rezort školstva sa snaží implantovať poznatky o zdraví, jeho ochrane a prevencii chorôb do osnov predmetov s týmto vecným zameraním prakticky na všetkých stupňoch škôl. Významné je vzdelávanie predškolákov podľa nového Programu výchovy a vzdelávania
V školskom veku sú to predovšetkým predmety biologickej orientácie, ale existujú aj mnohé osnovy schválené MŠ SR pre nepovinné predmety, ako Prvá pomoc, Výchova k manželstvu a rodičovstvu, Ochrana človeka a prírody, Environmentálna výchova a ďalšie, ktoré významne prispievajú k podpore zdravia budúcich generácií.
Vzdelávanie vysokoškolákov a dospelej populácie sa realizuje formou zdravotnej výchovy najmä pôsobením prostriedkov masovej komunikácie, tlače,  rozhlasu a televízie a špecializovaných inštitúcií, ako Akadémia vzdelávania, alebo Centrum ďalšieho a celoživotného vzdelávania Univerzity Komenského v Bratislave. 
Vzdelávanie zdravotníckych pracovníkov zabezpečuje Slovenská zdravotnícka univerzita (SZU), ktorá bola zriadená zákonom č. 401/2002 Z. z o zriadení Slovenskej zdravotníckej univerzity a o doplnení zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 209/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 1. septembra 2002. SZU je právnym nástupcom Slovenskej postgraduálnej akadémii medicíny, ktorá sa svojou činnosťou rozvinula do inštitúcie s vysokým pedagogickým kreditom, ktorý je akceptovaný nielen v SR, ale i v zahraničí. Má členstvo v medzinárodných organizáciách, v UNESCO/CEPES, v skupine signatárov Bolonskej deklarácie, v UEMS (Union Européenne des Médecins Spécialistes -  Poradný orgán Európskej komisie pre problematiku prípravy lekárov - špecialistov). Spolupracuje s Európskou komisiou pri implementácii Smerníc EC v oblasti vysokoškolského vzdelávania lekárov – špecialistov a univerzitami v zahraničí. Zabezpečuje ďalšie vzdelávanie, ktoré vyplýva zo zákona č. 277/1994 o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov a nariadenia vlády SR č. 213/2004 Z. z. o ďalšom vzdelávaní pracovníkov v zdravotníctve, v súlade so smernicou EÚ č.93/16/EC.

Medializácia

Podmienkou úspešnosti štátnej politiky zdravia je prenos informácií k občanovi formou medializácie. Každá pripravovaná aktivita, projekt alebo program, ktorých realizácia si vyžaduje zapojenie širokých vrstiev spoločnosti či už ide o štátnu, alebo neštátnu sféru a hlavne verejnosť, je propagovaná prostredníctvom tlačových besied konaných na MZ SR, rozhlasovým vysielaním, formou tlače a elektronickej podobe na internete.

Výskum

Nové poznatky získané vedecko–výskumnou činnosťou sú základným predpokladom pre rozhodovaciu strategickú činnosť v oblasti prevencie a terapie chorôb, smerovanej k zlepšeniu zdravotného stavu populácie. Týka sa to sledovania významu imunitného systému v obrane proti infekčným, degeneratívnym a nádorovým ochoreniam. Poznávanie štruktúrnych, genetických a funkčných zákonitostí imunitného systému ľudského organizmu s cieľom úspešnej kontroly a prevencie aj ochorení vyvolaných mikroorganizmami, aj ochorení vyvolaných nepriaznivými faktormi životného prostredia a alergénmi, výskumu vzťahov biotických (živých) a abiotických (neživých) faktorov životného prostredia k výskytu a závažnosti vzniku nádorov a autoimunitných chorôb, sledovania patogenézy, diagnostiky, terapie a prevencie ochorení mikróbnej etiológie so zameraním na molekulové a bunkové mechanizmy s využitím poznatkov a metodológie genomiky, proteomiky, transkriptomiky a bioinformatiky, vývoja neonatálnych, mukozálnych vakcín a vakcín založených na báze výživových komponent (jedlé vakcíny). Vakcinácia predstavuje jeden z najefektívnejších nástrojov prevencie. Za posledných 100 rokov sa stredná dĺžka života v rozvinutých krajinách (Slovensko nevynímajúc) predĺžila o 30 rokov. K týmto 30 rokom prispelo verejné zdravotníctvo so svojím najefektívnejším nástrojom, vakcináciou, až  25 rokmi, zatiaľ čo liečebná starostlivosť len 5 rokmi. Je preto opodstatnené naďalej rozvíjať výskum v oblasti vývoja nových vakcín, zvyšovania protektívnej účinnosti existujúcich vakcín,  skúmania nových foriem vakcinácie a imunitnej odpovede makroorganizmu.    

Partnerstvo

Politika zdravia sa opiera o širokú sieť vládnych i mimovládnych organizácii a inštitúcií, záujmových skupín, obcí, škôl, súkromných spoločností, cirkví, vedeckých spoločností, médií. Partnerstvo na úrovni rezortov vlády spolupracuje na plnení úloch vlády SR. Partnerstvo vytvorené na úrovni samosprávy a iných spoločenských skupín sa zaoberá riešením lokálnych  problémoch za spoluúčasti mimovládnych organizácií a hlavne za účasti verejnosti. Ako vhodná forma spolupráce sa javí spolupráca vládnych a mimovládnych organizácií a verejnosti pri identifikovaní prioritných problémov na národnej i miestnej úrovni a tiež pri príprave a realizovaní projektov, ktoré daný problém riešia.