Dôvodová správa 

Všeobecná časť

Základné povinnosti zamestnávateľa na úseku ochrany zdravia pri práci s biologickými faktormi upravuje §13v  zákona NR SR  č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení zákona č. 514/2001 Z.z. Uvedená úprava spolu s predkladaným návrhom nariadenia vlády predstavuje prvú úpravu v uvedenej oblasti, ktorou sa komplexne upravujú špecifické požiadavky na ochranu zamestnancov prichádzajúcich pri svojej práci do kontaktu s biologickými faktormi. 
Vzhľadom na nárast vedeckých poznatkov a rozšírenie používania a výskytu biologických faktorov v pracovnom prostredí je nanajvýš aktuálne a potrebné túto oblasť legislatívne upraviť v záujme vytvorenia predpokladov pre účinnú ochranu zamestnancov.
Nárast používania biotechnológií, zvýšenie pohybu osôb a tovarov do rôznych oblastí sveta spôsobuje aj u  nás spektrum biologických faktorov, s ktorými prichádzajú rôzne profesiové skupiny do kontaktu. Ide najmä o zdravotnícky personál, pracovníkov veterinárnych zariadení, laboratórií, ale aj výrobných priemyselných a poľnohospodárskych podnikov. Je potrebné prihliadať na nové zdravotné riziká napr. vzhľadom na opakovaný výskyt BSE, slintačky – krívačky a iných zoonóz a na ďalšie predvídateľné a nepredvídateľné vystavenie biologickým faktorom.
Návrh nariadenia vlády upravuje najmä klasifikáciu biologických faktorov a konkretizuje ochranné opatrenia v súvislosti s vystavením zamestnancov biologickým faktorom a na predchádzanie týmto rizikám. Pre praktické uplatnenie v praxi je významná aj úprava obsiahnutá v jeho prílohách. 
Cieľom navrhovanej právnej úpravy je v súlade so zákonnou úpravou vytvoriť podmienky pre účinnú ochranu zamestnancov, ktorí sú alebo by mohli byť pri práci vystavení biologickým faktorom.
Navrhovaná právna úprava je v súlade so smernicou  rady 2000/54/ES z 18. septembra 2000 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou biologickým faktorom pri práci, ktorá je siedmou osobitnou smernicou v zmysle článku 16 ods. 1 smernice 89/391/EHS o zavedení opatrení na zdokonalenie bezpečnosti a zdravia zamestnancov pri práci. 
Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a so zákonom NR SR č. 272/1994 Z.z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov.
Návrh nariadenia vlády nemá finančný, ekonomický a environmentálny vplyv, ani vplyv na zamestnanosť. Ministerstvo financií SR listom č. 17103/2001-81 zo dňa 15.10.2001 neuplatnilo k uvedenému pripomienky a s návrhom nariadenia vlády vyslovilo súhlas za predpokladu, ako je uvedené vyššie, že návrh nariadenia vlády nezakladá zvýšené požiadavky na štátny rozpočet (stanovisko odboru štátneho rozpočtu Ministerstva financií SR zo dňa 15.10.2001).
Návrh nariadenia vlády bol predložený Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky dňa 23. novembra 2001; do času predloženia nebol prerokovaný Radou hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej. republiky.

Doložka zlučiteľnosti
návrhu nariadenia vlády s právom Európskej únie

1. 	Navrhovateľ  nariadenia vlády: Ministerstvo zdravotníctva SR

2. 	Názov návrhu nariadenia vlády: Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky o   ochrane zdravia pri práci s biologickými faktormi

3.	V práve Európskej únie je problematika návrhu nariadenia vlády SR upravená:
smernicou rady 2000/54/EC z 18. septembra 2000 o ochrane pracovníkov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou biologickým faktorom pri práci (siedma osobitná smernica v zmysle čl.16 ods.1 smernice 89/391/EHS).

4. 	Návrh nariadenia vlády SR svojou problematikou:
 a)	patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva obsiahnuté v čl. 70 Európskej dohody o pridružení v oblasti ochrany pracovníkov na pracovisku,
 b)	patrí medzi „Prioritné úlohy vlády Slovenskej republiky  vyplývajúce z Pravidelnej správy Európskej komisie o pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii z 8.11.2000“ a je zaradený do 13. negociačnej kapitoly.  

5. 	Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika nariadenia vlády SR:
Smernica rady 2000/54/EC z 18. septembra 2000 upravuje ochranu pracovníkov pred poškodením ich zdravia, vrátane prevencie rizík, ktoré vznikajú alebo môžu vzniknúť expozíciou biologickými činiteľmi. Obsahuje definície (biologické faktory a ich klasifikácia, mikroorganizmy), stanovenie a hodnotenie rizík, povinnosti zamestnávateľa pri používaní škodlivých biologických faktorov a princípy znižovania rizík a zabezpečovania  hygieny a osobnej ochrany. Smernica zakotvuje aj povinnosť zamestnávateľa informovať pracovníkov v osobitných prípadoch a povinnosť evidovať exponovaných pracovníkov, ako i povinnosť hlásiť používané biologické faktory kompetentným orgánom.

6. 	Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnymi normami Európskej únie:  
Vydaním nariadenia vlády sa dosiahne úplná zhoda s právnou normou Európskej únie uvedenou v bode 3.

Osobitná časť

K § 1
	Nariadením vlády sa ustanovujú len minimálne t.j. nevyhnutné požiadavky a zamestnávateľ ich môže rozšíriť. Pre jednoznačnú aplikáciu nariadenia vlády sa vymedzuje pojem „biologické faktory“. Pojmy „mikroorganizmy“, „bunková kultúra“, „ludské endoparazity“ a „prióny“, ktoré sú obsiahnuté v pojme „biologické faktory“ sú odborne známe termíny. Mikroorganizmy sú mikrobiologické bunkové alebo nebunkové jedince schopné replikácie alebo prenosu genetického materiálu. Bunková kultúra je populácia buniek získaných z mnohobunkových organizmov kultiváciou in-vitro. Endoparazity sú parazity, ktoré žijú v tele hostiteľa a sú závislé najmenej na jednom géne alebo jeho produktoch, z ktorých hostiteľ dopĺňa ich vlastný životný cyklus. Prióny sú malé bielkovinné infekčné častice, ktoré ovplyvňujú nukleové kyseliny. Doposiaľ neboli zistené žiadne nukleové kyseliny akéhokoľvek druhu, ani častice podobné vírusom, ktoré by nejako súviseli s priónmi. 
Prióny spôsobujú prenosné ochorenia ľudí klinicky sa manifestujúce ako starý a nový variant Creutzfeldt-Jakobovej choroby a  ako spongiformné encefalopatie u zvierat i ľudí.  
Z hľadiska účinkov na človeka sa rozlišuje infekcia t.j. vniknutie, vývin alebo pomnoženie infekčného agens v organizme a ochorenie. Infekcia a nákazlivé ochorenia nie sú teda synonymami tohto výrazu. Infekcia môže prebiehať nepozorovane alebo manifestne – tzn., že v tomto prípade sa vyvinulo infekčné ochorenie. Mnohé mikroorganizmy môžu okrem infekcie navodiť aj alergickú reakciu alebo produkciou toxínov mať toxické účinky na ľudí. Úprava sa vzhľadom na závažnosť výskytu BSE u hovädzieho dobytka a nového variantu Creutzfeld-Jackobovej choroby u človeka týka aj  nutnej prevencie pred priónmi.
Nariadenie vlády sa vzťahuje preventívne aj na prípady možného vystavenia zamestnancov biologickým faktorom pri práci. Vzorový indikatívny zoznam činností uvedený v prílohe č. 1 je  pomôckou pre rýchlu orientáciu aké činnosti prichádzajú najčastejšie do úvahy z hľadiska vystavenia zamestnancov biologickým faktorom.

K § 2
Klasifikácia biologických faktorov je dôležitá z hľadiska jednotného uplatnenia nariadenia vlády. Biologické faktory sa klasifikujú do štyroch skupín podľa závažnosti zdravotných dôsledkov. Vzhľadom na rozsiahly zoznam klasifikovaných biologických faktorov uvedený v prílohe č. 2 sú dôležitou súčasťou úvodné poznámky pre správnu orientáciu v tabuľkách (zozname).

K § 3
Konkretizujú sa údaje a informácie, z ktorých vychádza zamestnávateľ pri posudzovaní rizika, s cieľom zabezpečiť kvalifikované posúdenie rizika vyplývajúce z biologických faktorov pre zamestnancov. 

K § 4
Dôsledné zabezpečovanie ochrany zdravia zamestnancov už vo všeobecnosti predpokladá súčinnosť zamestnávateľa a orgánu na ochranu zdravia. Úprava obsiahnutá v § 4 je jedným z predpokladov informovanosti orgánu na ochranu zdravia ako východiskového bodu pri zabezpečovaní nielen výkonu štátneho zdravotného dozoru, ale aj pri uplatňovaní preventívnych opatrení v súvislosti s predchádzaním vystaveniu zamestnancov biologickým faktorom pri práci.

K § 5 a 6 
Ochranné opatrenia na znižovanie rizika sú zostavené tak, aby pokrývali celé spektrum problematiky a tak vytvárali predpoklady na ochranu zamestnancov pri práci s biologickými faktormi.

K § 7
Pre účinnú ochranu zamestnancov je nevyhnutné, aby všetci zamestnanci mali potrebné  vedomosti a informácie, aby sa aktívne podieľali na preventívnych a ochranných opatreniach.

K § 8
Vedenie zoznamu zamestnancov a záznamov o ich vystavení a ich archivovanie je veľmi dôležité pre prípady možného ovplyvnenia zdravia a ako nevyhnutný predpoklad preventívnych alebo nápravných opatrení v prípade nových vedeckých poznatkov s potrebou ich uplatnenia pre konkrétne skupiny zamestnancov. V súlade so zákonnou úpravou obsiahnutou v novele zákona NR SR č. 272/1994 Z.z. sa upravujú náležitosti zoznamov a prípady, v ktorých sa zoznamy a záznamy archivujú 40 rokov.

K § 9 a  10 
Vzhľadom na špecifické požiadavky pracovných činností je potrebné osobitne upraviť aj špecifické podmienky v zdravotníckych zariadeniach, zariadeniach veterinárnej starostlivosti, v priemysle a v laboratóriách  tak, aby sa na jednej strane nebrzdil rozvoj, avšak pri dôslednom uplatňovaní požiadaviek na ochranu zdravia zamestnancov pri práci. Z hľadiska praktického uplatnenia ochranných opatrení v závislosti na miere rizika z biologických faktorov je významný ich prehľad v prílohách č. 3 a 4.

K § 11 
Ustanovenie vytvára dostatočný časový priestor pre existujúce pracoviská na ich zosúladenie s požiadavkami, ktoré vyplývajú z navrhovanej právnej úpravy, a to najmä s ohľadom na potrebu ich technického riešenia.

K § 12
	Navrhuje sa, aby nariadenie vlády nadobudlo účinnosť 1. februára 2002.