Dôvodová správa

Všeobecná časť:

Vláda Československej republiky nadväzujúc na uznesenie svojej 55. schôdze  konanej dňa 6. septembra 1949  sa na svojej 99. riadnej schôdzi 11. júla 1950 v zmysle správy predloženej Úradom predsedníctva vlády  ČSR  zo 6. júla 1950 zaoberala starostlivosťou o kultúrne pamiatky. Prijala uznesenie, ktorým bolo uložené príslušným ministrom okrem zabezpečenia  výkonu pamiatkovej starostlivosti  o kultúrne a  historické  pamiatky zabezpečiť aj primeranú hospodársku  ochranu významných kultúrnych pamiatok. Súčasťou tohto uznesenia vlády ČSR, na základe návrhu Ministerstva školstva, vied a umenia, bol výber 30  najcennejších historických  celkov,   z  toho v  Čechách  15 mestských oblastí, na  Morave 7 mestských oblastí  a  na  Slovensku  8 mestských oblastí  ( B. Štiavnica, Bardejov, Levoča, Kežmarok, Spišská Sobota, Prešov, Spišská Kapitula a Kremnica), ktoré boli vyhlásené uznesením vlády z 11. 7. 1950 za mestské pamiatkové rezervácie.  Získali tak  osobitné postavenie z  odborného a  právneho hľadiska  v rámci celej  Československej republiky  t. j. status o zriadení pamiatkovej rezervácie, ktoré potvrdilo i zasadnutie Zboru povereníkov z 10. novembra 1952. Do vydania zákona Slovenskej národnej rady  č. 7/1958 Zb. SNR  o kultúrnych pamiatkach neexistoval u nás všeobecne záväzný právny  predpis, ktorý  by upravoval mechanizmus  vyhlasovania  pamiatkových rezervácii,  či  už v  podobe  rozhodnutia  Zboru  povereníkov na  Slovensku alebo v podobe  vydania príslušného  Nariadenia vlády. Zákon  Slovenskej  národnej  rady  č. 7/1958  Zb. SNR  v  § 29   recipoval všetky  opatrenia prijaté  pred začiatkom jeho účinnosti, pokiaľ boli vykonané v zhode  s ním. Touto zákonnou úpravou sa v prípade miest Prešov, Spišská Sobota, Spišská Kapitula, Bardejov, Levoča, Kežmarok potvrdil ich právny status mestských pamiatkových rezervácií. Obdobnú právnu úpravu prijal i následný doteraz platný zákon Slovenskej národnej rady č.27/1987 Zb. o štátnej pamiatkovej starostlivosti  vo  svojom ustanovení  § 42 ods. 2. Hranica pamiatkovej rezervácie Bratislava bola vyhlásená uznesením Zboru povereníkov z 5. 10. 1954 o zriadení Štátnej pamiatkovej rezervácie v Bratislave. 
 
Predložený návrh hraníc pamiatkových rezervácií Bardejov, Bratislava, Kežmarok, Levoča, Prešov, Spišská Kapitula a Spišská Sobota je reakciou na súčasný vývoj v týchto mestách, kedy zodpovedné orgány štátnej správy, Pamiatkový ústav a územné samosprávy vyjadrujú potrebu zabezpečiť ochranu kultúrnych hodnôt miest v súlade so  zákonom Slovenskej národnej rady č. 27/1987 Zb. o štátnej pamiatkovej starostlivosti v nadväznosti na celosvetové trendy ochrany kultúrneho dedičstva. Je preto nanajvýš aktuálne zriadiť hranice  pamiatkových rezervácií tak, aby logicky   v sebe zahŕňali všetky identifikované a charakteristické hodnotné kultúrno-historické štruktúry ich zástavby a zároveň umožňovali ochranu všetkých na seba nadväzujúcich historických celkov.

Účelom predloženého vymedzenia územia pamiatkových rezervácií Bardejov, Bratislava, Kežmarok, Levoča, Prešov, Spišská Kapitula, Spišská Sobota je zabezpečiť ochranu, optimálne využitie a prezentáciu urbanistických a architektonických hodnôt historických častí týchto lokalít.

 Cieľom je dosiahnuť taký stav územia pamiatkových rezervácií, ktorý dlhodobo zaručí zachovanie pamiatkovo chráneného fondu a jeho prostredia. 
Územia pamiatkových rezervácií:
Bardejov -  ťažiskový priestor z celého sídelného útvaru, ktorý  vo svojej súčasnej podobe s dochovanou unikátnou stredovekou urbanistickou kompozíciou, kvalitami a významom jednotlivých architektúr predstavuje jedno z najvýznamnejších chránených miest na Slovensku, ktorý bol na základe rozhodnutia 24. zasadnutia Výboru pre svetové dedičstvo UNESCO zo dňa 30. novembra 2000 zapísaný do Zoznamu svetového dedičstva. 
Bratislava - najhodnotnejší priestor z celého hlavného mesta Slovenska.
Kežmarok - ťažiskový priestor celého mesta.
Levoča - predstaviteľ jedného z najväčších zoskupení kultúrnych pamiatok na Slovensku.
Prešov - ťažiskový priestor celého krajského sídla.
Spišská Kapitula - ucelený urbanisticko - architektonického súbor v zachovaných hradbách, zároveň predstavujúci výrazný krajinársky akcent celého stredného Spiša.
Spišská Sobota - urbanisticko-architektonicky najhodnotnejšia časť námestia miestnej časti Popradu.

      V práve Európskej únie je predmet úpravy predkladaného nariadenia vlády upravený len na úrovni primárnej legislatívy, a to článkom 151 Zmluvy o založení ES, ktorý upravuje oblasť kultúry vo všeobecnej rovine, ale priamo neupravuje predmet úpravy predkladaného návrhu  nariadenia vlády. V rámci    Rady Európy ide o Dohovor na ochranu architektonického dedičstva Európy z 3. októbra 1985, ktorý  Slovenská republika ratifikovala 7. 3. 2001.   

       Predkladaný návrh nariadenia vlády nie je prioritou v oblasti aproximácie práva.

       Predkladaný návrh nariadenia vlády je vypracovaný v súlade s legislatívnymi pravidlami tvorby právnych predpisov, je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi   Slovenskej republiky. Návrh nariadenia vlády si nevyžiada finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu ani z rozpočtov miest a obcí, ani nároky   na pracovné sily a ďalšie  organizačné zabezpečenie.

       Upravovaná problematika sa nedotýka vzťahov hospodárskeho a sociálneho partnerstva a nebola prerokovaná Radou hospodárskej a sociálnej dohody, nakoľko nepatrí medzi vymedzené oblasti jej pôsobnosti.  

Osobitná časť

K § 1
       Zriaďuje sa hranica mestskej pamiatkovej rezervácie Bardejov a zároveň sa označujú  miesta uloženia mapových podkladov. 

K § 2

       Zriaďuje sa hranica mestskej pamiatkovej rezervácie Bratislava a zároveň sa označujú miesta uloženia mapových podkladov. 

K § 3

       Zriaďuje sa hranica mestskej pamiatkovej rezervácie Kežmarok a zároveň sa označujú  miesta uloženia mapových podkladov. 

K § 4

       Zriaďuje sa hranica mestskej pamiatkovej rezervácie Levoča a zároveň sa označujú miesta uloženia mapových podkladov. 

K § 5

       Zriaďuje sa hranica mestskej pamiatkovej rezervácie Prešov a zároveň sa označujú miesta uloženia mapových podkladov. 

K § 6

       Zriaďuje sa hranica mestskej pamiatkovej rezervácie Spišská Kapitula a zároveň sa označujú miesta uloženia mapových podkladov. 

K § 7

       Zriaďuje sa hranica mestskej pamiatkovej rezervácie Spišská Sobota a zároveň sa označujú miesta uloženia mapových podkladov. 

K § 8

       Špecifikuje sa účel zriadenia hraníc rezervácie a predmet  ich ochrany.

K § 9
V závislosti na prerokovaní návrhu nariadenia vlády v orgánoch vlády Slovenskej republiky navrhuje sa účinnosť navrhovaného právneho predpisu dňom 1. januára 2002.