Správa
o činnosti obcí a vyšších územných celkov v oblasti preneseného výkonu štátnej správy za rok 2003

Úvod
V rámci preneseného výkonu štátnej správy vykonávali obce štátnu správu na úsekoch stavebného poriadku, životného prostredia vo veciach štátnej vodnej správy, ochrany prírody a krajiny, školstva v oblasti základných škôl a školských zariadení, cestnej dopravy a pozemných komunikácií, činnosť matričných úradov a vyššie územné celky  na úseku školstva v oblasti stredných škôl, učilíšť, stredísk praktického vyučovania a školských zariadení, cestnej dopravy a pozemných komunikácií, telesnej kultúry, ktoré sú  v ich pôsobnosti podľa zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky. Okrem toho obce zabezpečovali  prenesený výkon štátnej správy, ktorý je v ich pôsobnosti podľa osobitných zákonov. Tak ako obce, aj vyššie územné celky plnili  ďalšie úlohy,  ktoré súvisia s ich rozhodovacou pôsobnosťou,  ale  nie sú rozhodnutím vo veci samej. 
Správa poskytuje prehľad o uskutočňovaní preneseného výkonu štátnej správy v roku 2003. Jej súčasťou je prehľad o hospodárení s rozpočtovými prostriedkami určenými na zabezpečenie preneseného výkonu štátnej správy, o jeho personálnom a materiálno-technickom zabezpečení. Vypovedacia hodnota správy tým, že niektoré obce nepredložili  požadované údaje príslušným orgánom špecializovanej miestnej štátnej správy a vyššie územné celky príslušným odvetvovým ministerstvám, je poznamenaná skutočnosťou, že  nemohli byť premietnuté do čiastkových správ a podkladov spracovaných jednotlivými ministerstvami.  V správe sa, na základe poznatkov získaných ministerstvami, navrhujú opatrenia na ďalšie skvalitnenie preneseného výkonu štátnej správy,  riadiacej a metodickej činnosti uskutočňovanej orgánmi štátu a poskytujú námety  obciam a vyšším  územným celkom na skvalitnenie výkonu štátom zverených pôsobností.  
Požadované údaje sa získavali prostredníctvom výkazov o  činnosti obcí a vyšších územných celkov v oblasti preneseného výkonu štátnej správy v správnom konaní a o  činnostiach, ktoré súvisia s ich rozhodovacou pôsobnosťou.  

I.	Zabezpečovanie úloh na jednotlivých úsekoch štátnej správy, ktoré sú preneseným výkonom štátnej správy
I.1.  Dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov v činnosti obcí  a vyšších územných celkov pri zabezpečovaní preneseného výkonu štátnej správy
Prenesením výkonu štátnej správy na obce a vyššie územné celky sa utvorili  podmienky na ich komplexnejšie rozhodovanie o právach, právom chránených záujmoch a povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb. Kvalita a rozsah ich konania a rozhodovania v I. stupni na jednotlivých úsekoch  štátnej správy je overovaná  počtom  došlých podaní, počtom vydaných rozhodnutí a podaných odvolaní voči nim. 
Zo správ Ministerstva životného prostredia SR, Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a Ministerstva školstva vyplýva, že sa v roku 2003 nezistili závažné porušenia všeobecne záväzných právnych predpisov. Ministerstvo životného prostredia SR v správe zároveň konštatuje, že najpresnejšie a najvýstižnejšie údaje vypracoval Krajský úrad životného prostredia v Bratislave z podkladov Magistrátu hlavného mesta SR Bratislava.  Ministerstvo predložilo prehľad o počte obcí podľa krajov a územných obvodov obvodných úradov životného prostredia,  ktoré  predložili, alebo nepredložili požadované údaje. Prehľad je uvedený v prílohe  č. 3.
Menej priaznivá  je situácia na úseku štátnej stavebnej správy, v ktorom   sa  pri hodnotení činnosti stavebných úradov zistili viaceré závažné nedostatky. Sú to najmä  neodôvodnené prieťahy starostov a primátorov  v konaniach, nedodržiavanie lehôt pri vybavovaní žiadostí, neodôvodnené zamietnutie žiadostí v rozpore so stavebným zákonom, procesné chyby v konaniach a  vydanie nezákonných rozhodnutí. Ďalším problémom  boli konania, ktoré sa  týkali odpájania bytových domov od centrálneho zdroja tepla a zriadenia vlastných plynových kotolní, kde niektorí primátori  ich zastavili v rozpore s platnými právnymi predpismi.
Stavebné úrady sa zriaďovali postupne od 1. januára 2003. Hneď od začiatku tejto činnosti v podmienkach obcí, obce pristúpili k združovaniu činností do spoločných obecných úradov, ktoré zabezpečujú činnosť stavebného úradu pre viacero obcí. Keďže podľa zákona SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov sa zriaďovanie spoločných obecných úradov vykonáva na základe dobrovoľnosti, proces zriaďovania na zabezpečovanie činnosti na úseku stavebného poriadku bol zdĺhavý,  pri ustaľovaní ich  počtu dochádzalo k častým zmenám, čo spôsobilo  prieťahy v činnosti stavebných úradov. Prehľad o zriadených spoločných obecných úradoch je uvedený v  prílohe č. 1 a 2.
Z podkladov vyšších územných celkov vyplýva, že táto úroveň územnej samosprávy pri výkone štátnej správy dodržiavala všeobecne záväzné právne predpisy.	
I.2. Vydávanie všeobecne záväzných nariadení v oblasti preneseného  výkonu  štátnej správy
  Obce a vyššie územné celky v súlade s príslušnými zákonmi vydávajú na základe splnomocnenia zákona  vo veciach, v ktorých plnia úlohy štátnej správy, všeobecne záväzné nariadenia.
Všeobecne záväzné nariadenia obcí sa zverejňovali na úradnej tabuli, občania boli s nimi oboznamovaní aj prostredníctvom miestneho rozhlasu a ďalších dostupných prostriedkov.
Na úseku matrík vydali dve mestské zastupiteľstvá a to v meste Hlohovec a v meste Leopoldov všeobecne záväzné nariadenia o určení sobášnych dní. Na úseku cestnej dopravy a pozemných komunikácií obce nevydali žiadne všeobecne záväzné nariadenia. Mestské zastupiteľstvo v Nemšovej schválilo poplatky za vydanie povolenia na zvláštne užívanie komunikácie. Na úseku stavebného poriadku zákon nesplnomocňuje obce na vydanie týchto lokálnych normatívnych aktov. Na úseku školstva obcami vydané všeobecne záväzné nariadenia upravovali napríklad prenájom nebytových priestorov, určovali školské obvody základných škôl vo svojej zriaďovateľskej pôsobnosti, poskytovanie dotácií a návratných finančných výpomocí a stanovovali zásady poskytovania dotácií na podporu vzdelávania. Vyššie územné celky v sledovanom období nevydali žiadne všeobecne záväzné nariadenia.
I.3.   Rozbor preneseného výkonu štátnej správy  v správnom konaní 
Na úseku cestnej dopravy a pozemných komunikácií nie je možné zosumarizovať a vyhodnotiť počet došlých podaní, počet  vydaných prvostupňových rozhodnutí a tým ani kvalitu rozhodovacieho procesu, pretože požadované  správy a vyplnené výkazy sú prevažne neúplné  a z dôvodu, že ich  zaslali len niektoré obce v krajoch  Bratislavskom, Trnavskom, Trenčianskom, Nitrianskom, Banskobystrickom, Košickom a len Trnavský samosprávny kraj.
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR vo svojej správe  uvádza, že stavebné úrady vydali v roku 2003 celkom 66 154 prvostupňových rozhodnutí, z toho 1 077 z vlastného podnetu. Z celkového počtu 74 10l podaní na vybavenie v roku 2003 bolo 3 573 podaní postúpených príslušnému orgánu alebo boli konania zastavené a na vybavenie do roku 2004 prešlo 5 471 podaní, čo v porovnaní s vtedajšími okresnými úradmi, ktorých počet podaní, ktorý z roku 2002 prešiel na vybavenie do roku 2003 bol 571, je vysoký a jednoznačne poukazuje na prieťahy správnych orgánov obcí v konaní a rozhodovaní. Pre porovnanie vtedajšie okresné úrady na úseku stavebného konania  v roku 2002 vydali 74 653 prvostupňových rozhodnutí, voči ktorým bolo podaných 116 odvolaní. Pritom voči prvostupňovým rozhodnutiam obcí to bolo pri nižšom počte vydaných rozhodnutí 822 odvolaní, z ktorých len 365 odvolací orgán potvrdil ako správne. Obce poukazujú na to, že  včasnosť a správnosť rozhodovacieho procesu ovplyvňuje počet podaní pripadajúcich na jedného zamestnanca stavebného úradu, časovo a procesne náročný odborný výkon, čo najmä vo veľkých obciach a mestách, prípadne v mestských častiach v Bratislave a v Košiciach spôsobuje, že správne orgány  nie sú schopné dodržiavať zákonné lehoty.
Ministerstvo školstva SR uviedlo, že obce v roku 2003 vydali na úseku školstva 11 947 prvostupňových rozhodnutí.
Rozbor preneseného výkonu štátnej správy v správnom konaní uskutočňovaný vyššími územnými celkami je vykonaný na úsekoch školstva vo veciach stredných škôl, učilíšť a stredísk praktického vyučovania,  cestnej dopravy a pozemných komunikácií.  
Sedem vyšších územných celkov v roku 2003 obdržalo  2601 podaní, pričom 53 prešlo na vybavenie z roku 2002. Z celkového počtu podaní bolo vydaných 2 895 prvostupňových rozhodnutí, z ktorých 330 bolo vydaných z vlastného podnetu. Najväčší počet vydaných prvostupňových rozhodnutí  809 bol na úseku   cestnej dopravy a 412 na úseku školstva vo veciach  stredných škôl. 
V rámci jednotlivých krajov najvyšší počet prvostupňových rozhodnutí, a to 880 pri celkovom počte 854 podaní vydal Bratislavský samosprávny kraj, 508 prvostupňových rozhodnutí pri  počte 225 podaní Žilinský samosprávny kraj, 411 rozhodnutí pri počte 405 podaní Trenčiansky samosprávny kraj, 376 rozhodnutí pri počte 375 podaní vydal Košický samosprávny kraj.  Banskobystrický samosprávny kraj vydal 310 prvostupňových rozhodnutí, Trnavský samosprávny kraj 216 a Nitriansky samosprávny kraj 194. 
Voči celkovému počtu vydaných prvostupňových rozhodnutí vyšších územných celkov bolo v roku 2003 podaných  spolu 132 odvolaní, pričom opodstatnených  bolo len 1,1 %. Najvyšší počet odvolaní, a to 112 z celkového počtu 412 vydaných rozhodnutí, bol vo veciach stredných škôl, pritom ich opodstatnenosť bola  približne 6,3 %.  Rozbor preneseného výkonu štátnej správy za vyššie územné celky je uvedený v prílohe č. 4.
I.4. Činnosti na jednotlivých úsekoch preneseného výkonu štátnej správy, ktorá  súvisí s rozhodovacou pôsobnosťou, ale nemá charakter rozhodnutí v správnom  konaní
Najfrekventovanejšia bola činnosť matričných úradov, ktoré vykonali 181 882 zápisov v knihách narodení, manželstiev a úmrtí, vydali 2 579 osvedčení na uzavretie manželstva v cudzine. 552 554 úkonov sa týka najmä vydávania matričných dokladov, oznamovacej povinnosti, určenia otcovstva, vybavovania žiadostí na príspevok (narodenie, úmrtie),  žiadostí o zápis do osobitnej matriky, potvrdení o žití, stave a úmrtí, delegovaných sobášov, opráv rodných čísiel, prijatí predchádzajúceho priezviska po rozvode, osvedčení o právnej spôsobilosti a štatistických hlásení. Ďalšia ich činnosť súvisela s vydávaním  rôznych potvrdení  a výpisov z oblasti matričných vecí.
Činnosti, ktoré súvisia s rozhodovacou pôsobnosťou,  ale nie sú rozhodnutím vo veci samej na úseku cestnej dopravy a pozemných komunikácií, nie je možné vyhodnotiť z dôvodu nekompletne poskytnutých podkladov.
Stavebné úrady okrem rozhodnutí vo veci samej vydávajú súhlasy s ohlásením drobných stavieb, stavebných úprav, udržiavacích prác a vybraných telekomunikačných stavieb, overujú dodržanie podmienok územného rozhodnutia pre konania špeciálnych stavebných úradov, ako aj dokumentáciu skutočnej realizácie stavby a pasport stavby v prípadoch, keď sa o stavbe nezachovali dokumentácia alebo doklady. Ďalej zabezpečujú štátny stavebný dohľad a vydávajú výzvy na zjednanie nápravy nedostatkov zistených pri výkone tohto dohľadu, zabezpečujú procesný postup v odvolaniach voči prvostupňovému rozhodnutiu, vyberajú správne poplatky a poskytujú štatistické údaje a informácie. 
Na úseku starostlivosti o životné prostredie je to činnosť vo veciach prípravy projektov, posudzovania koncepcií a vypracúvania stanovísk k nim  na úsekoch štátnej vodnej správy, ochrany prírody a krajiny a odpadového hospodárstva, vyjadrení pre nakladanie s odpadmi, vo veciach ochrany prírody, kontrolovania nepovolených výrubov drevín a ďalších činností.  Obce sa vyjadrovali aj k projektom sadovníckych úprav na verejnej zeleni, k nakladaniu s odpadmi zo stavebnej činnosti a zúčastňovali sa na prejednávaní priestupkov z oblasti starostlivosti o životné prostredie.
Činnosť na úseku školstva tvorili  oznámenia o zanedbávaní povinnej školskej dochádzky, návrhy na umiestnenie  žiaka v zariadení sociálnej starostlivosti z dôvodu záškoláctva, ďalej so zrušením strediska služieb škole, určením počtu tried a žiakov základných škôl, určením príspevku rodičov detí na čiastočnú úhradu nákladov školy, zriadením  špeciálnej triedy pre telesne postihnutých žiakov a tried s rozšíreným vyučovaním niektorých predmetov, zriadením funkcie asistenta učiteľa, ako aj s hospodárskosprávnou činnosťou a pod..
Vyššie územné celky uskutočnili  1 960 administratívnych úkonov, ktoré súviseli s rozhodovacou činnosťou. Prešovský samosprávny kraj, Žilinský samosprávny kraj a Trnavský samosprávny kraj nepredložili požadované údaje v tejto oblasti ich činnosti. 
Z hľadiska rozsahu najviac takýchto úkonov, a to 705 vykonal Bratislavský samosprávny kraj. Košický samosprávny  kraj ich  uskutočnil 577, pričom najviac sa ich týkalo vypracúvania rozborov na úseku cestného hospodárstva,  Nitriansky samosprávny kraj ich uskutočnil 214 a týkali sa najmä vydávania stanovísk, posudkov, usmernení a súhlasov na úseku cestného hospodárstva. Rozbor činností preneseného výkonu štátnej správy, ktorá súvisí s rozhodovacou pôsobnosťou, ale nemá charakter rozhodnutí v správnom  konaní, je uvedený v prílohe č. 5.
I.5. Rozbor vybavovania sťažností občanov vo veciach súvisiacich s preneseným výkonom  štátnej správy
 Na úseku matrík neboli zaevidované žiadne sťažnosti na činnosť matričných  úradov a vykonávanie preneseného výkonu štátnej správy matrikárkami. Komplexné vyhodnotenie tejto činnosti na úseku cestnej dopravy  a pozemných komunikácií nie je možné z dôvodu neúplných informácií vykonať, avšak zo správy Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR vyplýva, že ich počet bol minimálny. 
Na úseku starostlivosti o životné prostredie obce  riešili sťažnosti, prípadne podnety občanov a právnických osôb, orgánov štátnej správy na zneškodňovanie odpadov v rozpore so zákonom alebo na uloženie na iné miesto než na miesto určené obcou. Podrobnejší rozbor obce neposkytli. 
Zo zaslaných údajov na úseku školstva vyplynulo, že neboli podané sťažnosti občanov na prenesený výkon štátnej správy v pôsobnosti obcí, s výnimkou ojedinelých sťažností v pôsobnosti Krajského školského úradu v Banskej Bystrici, ktoré smerovali na riadiacu prácu riaditeľov škôl, nedostatky v školskom stravovaní a prístup učiteľov k žiakom, ktoré boli posúdené ako neopodstatnené.  V opodstatnených sťažnostiach poukazovali sťažovatelia na nerentabilné hospodárenie. V týchto prípadoch bola vykonaná náprava a sťažovatelia boli informovaní o prijatých opatreniach. Obce v  obvode Krajského školského úradu v Bratislave a Krajského školského úradu v Nitre v súlade so zákonom  č.  85/1990 Zb. o petičnom práve v znení neskorších predpisov   riešili  2 petície občanov.
Vo všeobecnosti možno konštatovať, že obce pri vybavovaní sťažností zameraných na činnosť jednotlivých úsekov štátnej správy v niektorých prípadoch postupovali v rozpore so zákonom č. 152/1998 Z. z. o sťažnostiach, keď sťažovateľovi odpovedali bez príslušného prešetrovania, resp. neodpovedali alebo neprijali účinné opatrenia. Iné nedostatky spočívali v zamieňaní si sťažností za podania v správnom konaní.
Vyššie územné celky obdržali niekoľko sťažností občanov na činnosť na úsekoch školstva a cestnej dopravy. Rastúcu tendenciu mali najmä sťažnosti občanov na úseku zdravotníctva, najmä v súvislosti so zložitou situáciou v zdravotníctve. Napriek tomu, že  ide  o samosprávnu pôsobnosť, ktorou sa správa nemá zaoberať, údaje sú uvádzané na porovnanie. Sťažnosti občanov na úseku zdravotníctva vyplývajú aj zo skutočností, že nie je v dostatočnom rozsahu pokrytá lekárska služba prvej pomoci. Potvrdením nepriaznivej situácie na úseku zdravotníctva je aj 42 podaných sťažností v Košickom samosprávnom kraji, 41 sťažností v Nitrianskom samosprávnom kraji, 56 v Bratislavskom samosprávnom kraji a 42 v Trenčianskom samosprávnom kraji. 
Počet 	podaných sťažností na úseku stredného školstva je porovnateľný s úsekom zdravotníctva a humánnej farmácie. V tomto prípade možno  konštatovať, že väčšina  sťažností, ktoré občania podali, bola neopodstatnená. Túto skutočnosť dokumentuje aj Košický samosprávny kraj, kde z počtu 37 sťažností v  oblasti školstva bola len jedna sťažnosť opodstatnená. 
Na úseku cestnej dopravy a pozemných komunikácií z poskytnutých údajov vyšších územných celkov vyplynulo, že boli podané len 2 sťažnosti.  V Košickom samosprávnom kraji sa sťažnosť  týkala činnosti dopravcu a po prešetrení bola kvalifikovaná ako neopodstatnená. Druhú sťažnosť  evidoval Trenčiansky samosprávny kraj.
I.6. Formy a metódy riadenia  preneseného výkonu štátnej správy a jeho kontroly
V najväčšom rozsahu je zabezpečované metodické riadenie obcí, ktoré  je najviac výrazné na úseku matrík. Bývalé okresné úrady v roku 2003 zabezpečovali riadenie   matričných úradov formou porád, na ktorých sa prerokúvali úlohy a aktuálne problémy pri dodržiavaní princípu vertikálneho riadenia zo strany krajských úradov, okresných úradov a  Ministerstva vnútra SR. O aktuálnych úlohách a o zmenách, ktoré sa týkajú výkonu matričnej činnosti, sú matričné úrady informované zasielaním písomných informácií a metodických pokynov. Podľa zákona o matrikách sa  najmenej raz ročne vykonávajú kontroly vedenia matrík na každom matričnom úrade, z ktorých sa vypracúvajú záznamy a v prípade zistenia nedostatkov ukladajú opatrenia na ich odstránenie. 
Zo správy Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR vyplýva, že formy a metódy riadenia preneseného výkonu štátnej správy a jeho kontroly nie je možné z poskytnutých podkladov špecifikovať. Zväčša závisia od organizačného členenia príslušného obecného úradu, resp. spoločného obecného úradu. 
Na úseku stavebného poriadku v pôsobnosti obcí príslušné odbory  krajských úradov poskytovali pomoc stavebným úradom formou metodických usmernení, porád a osobných konzultácií. Operatívnosť  v riadení preneseného výkonu štátnej stavebnej správy na obciach sťažovala nízka vybavenosť obcí výpočtovou technikou a internetom.  V rámci kontrolnej činnosti Krajský úrad v Trenčíne vykonal v prvej polovici roka 2003 previerky vo všetkých stavebných úradoch v kraji a v septembri 2003 usporiadal celokrajskú pracovnú poradu zamestnancov týchto úradov so zameraním na postupy podľa stavebného zákona a podľa zákona o správnom  konaní. Zamestnanci krajského úradu sa  zúčastňovali aj  porád obecných úradov, na ktorých usmerňovali zamestnancov stavebných úradov pri riešení konkrétnych problémov.
Na úseku starostlivosti o životné prostredie v pôsobnosti obcí  sa konštatuje, že prenesený výkon štátnej správy vykonávajú starostovia, ktorí vo väčšine prípadov nemajú požadované vzdelanie ani prax. Jednotlivé oblasti preneseného výkonu štátnej správy boli v mestách začlenené do organizačných štruktúr mestských úradov, kde presunutú pôsobnosť zväčša vykonávajú novoprijatí zamestnanci s požadovaným vzdelaním.  Napríklad v hlavnom meste SR Bratislave  úsek štátnej vodnej správy nie je samostatným organizačným útvarom mestských častí, spravidla je začlenený do zložiek životného prostredia spolu s úsekom výstavby alebo pri  špeciálnom stavebnom úrade, prípadne stavebnom úrade formou kumulovanej funkcie. Z predložených výkazov je evidentné, že činnostiam na úseku starostlivosti o životné prostredie nie je venovaná zodpovedajúca pozornosť a jej zabezpečovanie  nie je vo viacerých prípadoch ani personálne doriešené.
Na úseku školstva z predložených správ vyplynulo, že prenesený výkon štátnej správy je zabezpečovaný na miestnej úrovni priamym riadením, organizačnými pokynmi, smernicami,  ako aj pravidelným  konaním porád riaditeľov škôl a školských zariadení a inšpekčnou činnosťou. Kontrolná činnosť je zabezpečovaná hlavným kontrolórom, finančnou komisiou obce, mesta,  finančným auditom a školskou inšpekciou.
Pri výkone štátnej správy sa na jednotlivých vyšších územných celkoch používali bežné a štandardné formy a metódy riadenia  a jeho kontroly, pričom sa dbalo najmä na dodržiavanie vnútorných predpisov úradu.  Vyššie územné celky skvalitňovali riadenie preneseného výkonu štátnej správy aj vytváraním odborných komisií, ktoré zriaďovali jednotlivé zastupiteľstvá. Pristupovali tiež k iniciatívnej forme riadenia predkladaním návrhov na ministerstvá k problematike na úseku školstva, cestnej dopravy a pod., vydávaním uznesení zastupiteľstva samosprávneho kraja, vypracúvaním koncepcií a kontrolovaním opatrení, ktoré boli uložené na základe opodstatnených sťažností.
Významná bola aj metodická pomoc občianskym združeniam, školám, obciam, fyzickým osobám, a to najmä v oblasti spolupráce pri tvorbe projektov, príprave a organizovaní podujatí, finančnom a materiálnom zabezpečení aktivít v oblasti školstva. 
I.7. Spolupráca  s orgánmi miestnej štátnej správy a ústrednými orgánmi štátnej správy pri zabezpečovaní úloh v oblasti preneseného výkonu štátnej správy
Pozitívne je hodnotená spolupráca matričných úradov s bývalými okresnými úradmi, krajskými úradmi a Ministerstvom vnútra SR, najmä z dôvodov jej systematickosti. 
Ako dobrá bola hodnotená aj spolupráca na úseku pozemných komunikácií, ktorá bola zameraná na  poskytovanie dostupných  informácií, na  odborné konzultácie a pod.. V prípade nevyhnutnosti orgány štátnej správy upozorňovali obce na opomenutie niektorého dotknutého orgánu štátnej správy v konaní v záujme nápravy. Vyskytli sa aj hodnotenia spolupráce s niektorými obcami, ktoré nie sú združené do spoločného stavebného úradu, ako nepostačujúce a vyžadujúce doriešenie vhodnej formy spolupráce. Stavebné úrady obcí hodnotili spoluprácu s orgánmi miestnej štátnej správy ako bezproblémovú, najmä v správnom konaní. Náročnosť komunikácie  sa zvýšila napr. v Prešovskom kraji, v ktorom je približne 665 stavebných úradov obcí a ich informovanosť prostredníctvom internetu a e-mailovej pošty je značne obmedzená. Vyhovujúca bola spolupráca obcí  s orgánmi miestnej štátnej správy a Ministerstvom životného prostredia SR, v ktorej rámci sa poskytovala obciam na ich požiadanie odborná pomoc pri výklade a uplatňovaní všeobecne záväzných právnych predpisov. Na úseku školstva je  kladne hodnotené operatívne riešenie otvorených otázok. 
Z predložených podkladov vyšších územných celkov na úseku školstva bola kladne hodnotená spolupráca s bývalými okresnými úradmi, odbormi školstva, mládeže a telesnej kultúry a Ministerstvom školstva SR pri zriaďovaní  a rušení škôl a školských zariadení a príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy, najmä operatívne riešenie otvorených otázok súvisiacich s preneseným výkonom štátnej správy.  Vyššie územné celky tiež spolupracovali s  obcami vo svojom územnom obvode.
Spolupráca s krajskými úradmi sa na úseku školstva dotýkala najmä tvorby rozpočtu mzdových prostriedkov pre školy  a školské zariadenia, metodického usmerňovania škôl a školských zariadení  v oblasti výchovno-vzdelávacieho procesu. V rámci ústredných orgánov štátnej správy bola najmä s Ministerstvom školstva SR,  Ministerstvom financií SR,  Ministerstvom hospodárstva SR a s Ministerstvom pôdohospodárstva SR, s ktorými vyššie územné celky spolupracovali predovšetkým  pri riešení otázok úpravy siete škôl, financovaní a riadení škôl a školských zariadení.

II. Hospodárenie s rozpočtovými prostriedkami určenými na zabezpečenie preneseného výkonu  štátnej správy
Na výkon matričnej činnosti bola  decentralizačná dotácia  na rok 2003 vo výške  121 420 950 Sk zaslaná Ministerstvom financií SR priamo na obce, ktoré sú sídlami matričných úradov. Z účtu Ministerstva financií SR bolo odčerpaných 120 838 415 Sk. V niektorých prípadoch nastalo vyššie čerpanie finančných prostriedkov z dôvodu zakúpenia kancelárskeho zariadenia a uhradenia poplatkov za energie a telefón.  
V podkladoch predložených Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR sa konštatuje, že finančné prostriedky na zabezpečenie preneseného výkonu štátnej správy nie sú postačujúce ani na základné funkcie. Boli delimitované iba mzdové prostriedky zamestnancov na priamy výkon odborných činností bez tzv. obslužných činností, ktoré tvorili na okresných úradoch približne 25 %  až 30 % zamestnancov. Na zabezpečenie týchto činností musia obce doplácať zo svojich rozpočtov. Taktiež neboli zabezpečené dostatočné finančné prostriedky na tovary a služby (napr. poštovné), ktoré nepokrýva ani 40 % skutočných nákladov.
 Rovnako takmer všetky stavebné úrady v predložených správach požadujú zvýšenie finančných prostriedkov na svoju činnosť, pretože delimitované  prostriedky vzhľadom na rozsiahlu a administratívnosprávne náročnú činnosť  stavebného úradu nepostačujú na pokrytie skutočne vynaložených nákladov na jej vykonávanie. V niektorých prípadoch chýbajúce finančné prostriedky museli byť doplnené z vlastného rozpočtu obce.
Na úseku starostlivosti o životné prostredie obce a mestá uviedli, že od štátu  nedostali žiadne finančné prostriedky na zabezpečenie preneseného výkonu štátnej správy, a to ani na úhradu mzdových nákladov ani  vecných výdavkov. 
Celkový objem finančných prostriedkov poskytnutých štátom obciam na úseku školstva na prenesený výkon štátnej  správy predstavuje podľa podkladu Ministerstva školstva SR sumu 886 476 tis. Sk. Z tohto objemu bola vyčerpaná suma 885 632 tis. Sk v rámci bežného rozpočtu. Finančné prostriedky na kapitálový rozpočet boli vo výške 163 824 tis. Sk, pričom vyčerpaných bolo 163 824 tis. Sk.
 Z dôvodu, že údaje o finančných prostriedkoch poskytnutých zo štátneho rozpočtu do rozpočtov vyšších územných celkov za prenesený výkon štátnej správy nie sú k dispozícii, správa obsahuje celkový objem finančných prostriedkov podľa zákona č. 750/2002 Z. z.  o štátnom rozpočte na rok 2003. Celková výška dotácie predstavovala sumu 7 992 250 000 Sk. 

Zo štátneho rozpočtu boli vyšším územným celkom pridelené dotácie aj na zabezpečenie pravidelnej autobusovej dopravy, na činnosť zdravotníckych zariadení, na prevádzku škôl a pod.. Bratislavskému samosprávnemu kraju sa  poskytol v oblasti kapitálových výdavkov objem finančných prostriedkov v celkovej sume 91 007 tis. Sk, ktoré boli vyčerpané v plnom rozsahu.  Košickému samosprávnemu kraju bolo zo štátneho rozpočtu poskytnutých úseku dopravy  155 372 tis. Sk pri plnom čerpaní, na úseku školstva (bez zariadení)  1 344 834 tis. Sk, z ktorých  sa vyčerpalo 1 344 728 tis. Sk,  Nitriansky samosprávny kraj dostal zo štátneho rozpočtu na rok 2003 finančné prostriedky na prenesený výkon štátnej správy v celkovom objeme 886 476 tis. Sk, z ktorých bolo vyčerpaných 885 632 tis. Sk v rámci bežných výdavkov. Finančné prostriedky pridelené vyššiemu územnému celku zo štátneho rozpočtu na zabezpečenie kapitálových výdavkov v rámci preneseného výkonu štátnej správy boli vyčerpané v plnom rozsahu vo výške  163 824 tis. Sk. Trenčianskemu samosprávnemu kraju boli na úseku cestnej dopravy pridelené finančné prostriedky vo  výške 132 107 tis. Sk a pokrývali potrebu len na 50 % oprávnených požiadaviek zmluvných dopravcov. Čerpanie týchto poskytnutých prostriedkov bolo v zmysle uzatvorených zmluvných vzťahov medzi Trenčianskym samosprávnym krajom a prepravcami a mestami s MHD – SAD Trenčín, a. s. v objeme 69 397 735 Sk a SAD Prievidza, a.s. 45 309 265 Sk.

Pri delimitovaní finančných prostriedkov  na obce  sa vychádzalo z objemu finančných prostriedkov rozpočtovaných  v štátnom rozpočte na výkon pôsobnosti v podmienkach krajských úradov a okresných úradov. Z vlastníctva štátu do vlastníctva obcí prechádzal len majetok súvisiaci s prechodom zriaďovateľských pôsobností. Novela zákona o majetku štátu umožňuje darovať hnuteľné veci štátu obci za podmienky že tento sa bude využívať na samosprávny alebo na prenesený výkon pôsobností. 

Na základe kontroly Najvyššieho kontrolného úradu SR uskutočnenej vo všetkých vyšších územných celkoch v druhom polroku 2003 boli zistené viaceré problémy v hospodárení s finančnými prostriedkami poskytnutými zo štátneho rozpočtu do rozpočtov vyšších územných celkov. Porušenie rozpočtovej disciplíny bolo preukázané štyrom vyšším územným celkom. V sledovanom období došlo aj k nehospodárnemu vynaloženiu finančných prostriedkov podľa § 10 ods. 7 zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách, najmä pri verejnom obstarávaní. Nedostatky boli zistené aj v oblasti nakladania s nadobudnutým majetkom, ktorý vyššie územné celky získali do vlastníctva prechodom pôsobností podľa zákona NR SR č. 416/2001 Z. z.. Nedostatočná bola evidencia hnuteľného a nehnuteľného majetku, majetok nebol zaúčtovaný do účtovníctva a nebola vykonaná inventarizácia tohto majetku.

III.	Personálne zabezpečenie a materiálno-technické zabezpečenie
III.l. Počet zamestnancov obcí a vyšších územných celkov určených na  zabezpečovanie preneseného výkonu štátnej správy
Celkom  je zriadených 974 matričných úradov, v ktorých matričnú činnosť  v roku 2003  vykonávalo v rôznom rozsahu pracovných úväzkov 1 094 zamestnancov.
K evidenčnému počtu zamestnancov obcí určených  na zabezpečovanie preneseného výkonu štátnej správy na úseku pozemných komunikácií je možné konštatovať, že prenesený výkon štátnej správy zamestnanci obcí  vykonávajú kumulovane, a to na úseku pozemných komunikácií a cestnej dopravy, všeobecného stavebného úradu, vodného hospodárstva, odpadového hospodárstva, ochrany prírody a krajiny a ďalšie súvisiace administratívne činnosti. To znamená, že činnosť na úseku cestnej dopravy tvorí len časť pracovného úväzku (napr. v niektorých obciach podiel predstavuje 0,1 až 0,4 zamestnanca).
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR v správe uvádza, že za rok 2003 nebol spracovaný definitívny prehľad počtu zamestnancov obcí zabezpečujúcich prenesený výkon štátnej stavebnej správy na úseku  stavebného poriadku.
Pri prenesení pôsobnosti stavebného úradu boli na obce  delimitované iba funkčné miesta z bývalých okresných úradov, odborov životného prostredia a s tým spojené finančné prostriedky, stanovenie počtu zamestnancov je v pôsobnosti obce. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR uvádza, že personálne obsadenie stavebných úradov v Trenčianskom kraji predstavuje 82 zamestnancov, v Banskobystrickom 53,5, v Žilinskom 61,1 a v Prešovskom kraji 81,3 zamestnanca.
Výkon štátnej správy na úsekoch ochrany životného prostredia je  väčšinou vykonávaný  zamestnancami na čiastočný úväzok, pričom ich podstatnú pracovnú náplň tvorí činnosť vo veciach stavebného poriadku. Odlišná je situácia v mestách, kde je zabezpečená samostatnosť jednotlivých  úsekov.
Ministerstvo školstva SR uvádza, že   prevažná väčšina obcí má vytvorené aspoň jedno pracovné miesto na prenesený výkon štátnej správy s výnimkou Banskobystrického kraja, v ktorom väčšina obcí nemá osobitne vyčlenených zamestnancov a  činnosť na úseku školstva vykonáva kumulovane. 
Údaje o evidenčnom počte zamestnancov vyšších územných celkov vykonávajúcich prenesený výkon štátnej správy nebolo možné exaktne vyhodnotiť, pretože v prevažnej väčšine prípadov zamestnanci jednotlivých odborov, na ktorých sa prenesený výkon štátnej správy uskutočňuje, zabezpečujú súbežne aj výkon týkajúci sa samosprávnych pôsobností vyššieho územného celku. 
V  Nitrianskom samosprávnom kraji bolo v roku 2003 určených na zabezpečovanie preneseného výkonu štátnej správy spolu 6 zamestnancov, pričom tento počet bol pomerne rozdelený (po dvoch zamestnancoch) na úseky dopravy, zdravotníctva a školstva. V Košickom samosprávnom kraji to bolo 18 zamestnancov, z ktorých boli do odboru dopravy vyčlenení 4, do odboru zdravotníctva  3 a odboru školstva 11. V Trnavskom samosprávnom kraji bolo v odbore zdravotníctva a humánnej farmácie na zabezpečenie preneseného výkonu štátnej správy evidovaných 5 zamestnancov, v Trenčianskom samosprávnom kraji bol celkový evidenčný  počet zamestnancov zabezpečujúcich prenesený výkon štátnej správy na sledovaných úsekoch 11. Z tohto počtu sú 3 na úseku školstva, 3 na úseku zdravotníctva a humánnej farmácie a 4 na úseku dopravy. 

III.2. Materiálno-technické zabezpečenie
Mnoho obcí požaduje, najmä na výkon stavebných úradov, zvýšenie finančných prostriedkov na činnosť spoločných obecných úradov. Delimitované finančné prostriedky nepostačujú  na pokrytie nákladov spojených s vykonávaním prenesených úloh štátnej správy.
Mnohé obce chýbajúce finančné prostriedky doplnili z vlastného rozpočtu. Len máloktoré zo spoločných  obecných úradov sú dostatočne vybavené na výkon prenesených činností výpočtovou technikou. 
III.3. Vzdelanostná štruktúra zamestnancov obcí a vyšších územných celkov  zabezpečujúcich prenesený výkon štátnej správy
Prevažne stredoškolské vzdelanie majú matrikárky. Vysokoškolské vzdelanie má 30 matrikárok a dve matrikárky majú základné vzdelanie. Odborné vzdelávanie sa zabezpečuje formou odborných prednášok v Inštitúte pre verejnú správu. Na úseku  cestnej dopravy a pozemných komunikácií majú zamestnanci stredoškolské a v niektorých prípadoch vysokoškolské vzdelanie.   
Pri prenesení pôsobnosti stavebných úradov boli na  obce delimitované iba funkčné miesta z bývalých okresných úradov, odborov životného prostredia. Pri delimitácii sa vyskytovali prípady, že starostovia neakceptovali v plnom rozsahu možnosť zamestnať prepustených zamestnancov bývalých okresných úradov s odbornou spôsobilosťou a spočiatku výkon na tomto úseku zabezpečovali nesprávne na základe zmluvných vzťahov, teda nie na základe pracovnoprávnych vzťahov. Väčšina zamestnancov stavebných úradov má vysokoškolské alebo stredoškolské vzdelanie, avšak presnú  vzdelanostnú štruktúru nebolo možné zistiť z dôvodu neúplnosti podkladov zaslaných  stavebnými úradmi obcí. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR reagovalo na uvedený stav a zabezpečilo doplnenie legislatívy v tejto oblasti novelizáciou § 117 stavebného zákona s účinnosťou od 1. 4. 2003 a nadväzne vydaním vyhlášky MVRR SR č. 547/2003 Z. z. o obsahu a rozsahu odbornej prípravy a postupe pri overovaní a osvedčovaní osobitného kvalifikačného predpokladu na zabezpečenie činnosti stavebného úradu. V intenciách týchto predpisov majú zamestnanci stavebného úradu povinnosť získať osobitný predpoklad pre činnosť stavebného úradu. Na základe čiastkových údajov za úsek starostlivosti o životné prostredie sa uvádza, že zamestnanci, ktorí vykonávajú prenesený výkon štátnej správy, majú vysokoškolské a stredoškolské vzdelanie. Ministerstvo školstva SR uvádza, že v obciach s vyšším počtom obyvateľov, kde je kladený väčší dôraz na profesionalitu,  majú zamestnanci vysokoškolské vzdelanie a v menších obciach prevažne stredoškolské vzdelanie.
Vo vzdelanostnej štruktúre zamestnancov vyšších územných celkov, ktorí zabezpečujú prenesený výkon štátnej správy, je zastúpené vysokoškolské vzdelanie II. aj I. stupňa, ktoré má prevahu a úplné stredné vzdelanie. 
III.4. Počet zamestnancov zabezpečujúcich prenesený výkon štátnej správy, ktorí študujú na univerzitách
Na základe jednotlivých podkladov možno uviesť, že napr. z matričných úradov študuje na vysokých školách  20 matrikárok. Údaje o počte študujúcich nepredložili obce za úsek cestnej dopravy a pozemných komunikácií, stavebného poriadku a životného prostredia. Za úsek školstva sa konštatuje, že počet študujúcich na vysokých školách tvorí zanedbateľný počet.
Z podkladov vyšších územných celkov vyplýva, že v roku 2003 študovali na univerzite len 2 zamestnanci, aj to  jeden na odbore zdravotníctva a humánnej farmácie Trnavského samosprávneho kraja, ktorého činnosť je vykonávaná ako samosprávna  a jeden zamestnanec v Trenčianskom samosprávnom kraji. 

IV. Problémy pri zabezpečovaní preneseného výkonu štátnej   správy
Okrem výkonu štátnej správy na úsekoch, ktorý prešiel do pôsobnosti obcí a vyšších územných celkov  ako prenesený výkon štátnej správy podľa zákona č. 416/2001 Z. z., obce zabezpečujú celý rad činností, ktoré sú preneseným výkonom štátnej správy a ktorý zabezpečujú  podľa osobitných zákonov ešte pred decentralizáciou pôsobností podľa uvedeného zákona. 
Náročná a vysoko frekventovaná  je činnosť obcí podľa § 57 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku, ako stavebných úradov vo vydávaní písomných oznámení o tom, že stavebník  môže uskutočniť drobnú stavbu alebo stavebnú úpravu.
Rovnako možno hodnotiť činnosť obcí vo veciach štátnej správy odpadového hospodárstva, kedy obce podľa § 72 zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov prejednávajú priestupky v odpadovom hospodárstve a ukladajú pokuty za priestupky, poskytujú držiteľom odpadu informácie o umiestnení a činnosti zariadení na nakladanie s odpadmi na území obce. 
Tým, že uvedené činnosti sú v pôsobností obcí spravidla  od vzniku miestnej samosprávy, nevznikajú problémy s ich  odborným zabezpečovaním a financovaním. 
Zložitejšia je situácia najmä z hľadiska financovania a personálneho zabezpečenia výkonu štátnej správy na ďalších úsekoch, ktoré sú v pôsobnosti obcí podľa osobitných zákonov, čo bolo predmetom kritiky predstaviteľov Združenia miest a obcí Slovenska a samotných obcí  na ich ostatnom XIV. sneme, ktorý bol zameraný na realizáciu reformy verejnej správy. Obce poukazujú na absenciu delimitácie príslušných finančných prostriedkov na výkon štátnej správy uskutočňovaný podľa osobitných zákonov pred účinnosťou zákona o prechode niektorých pôsobností alebo ktoré podľa príslušných zákonov prešli do pôsobnosti obcí nad rámec tohto tzv. malého kompetenčného zákona. V niektorých prípadoch, napr. v oblasti zriaďovania obecných požiarnych zborov v obciach nad 500 obyvateľov  sa zamieňa táto samosprávna pôsobnosť s pôsobnosťou  patriacou do preneseného výkonu štátnej správy.
Do pozornosti boli dané pôsobnosti obcí  v príprave a rozvoji podpory obrany štátu podľa § 26 zákona č. 330/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov, podľa ktorého Ministerstvo obrany SR zabezpečuje túto pôsobnosť na základe  plánov v spolupráci s ďalšími ministerstvami a inými subjektami vrátane obcí a vyšších územných celkov, pôsobnosť vo veciach zmien mena a priezviska podľa zákona č. 515/2003 Z. z. o krajských úradoch a obvodných úradoch.  Táto pôsobnosť patrí obciam od l. januára 2004. Na financovanie týchto pôsobností neboli bezprostredne delimitované finančné prostriedky, a to aj v prípade spolupráce obcí v oblasti prípravy a rozvoji  podpory obrany štátu.  Ministerstvo obrany SR na rok 2005 neuplatňuje žiadne požiadavky na obce a vyššie územné celky tzn., že na zabezpečenie úloh obrany nepožaduje účelové viazanie finančných prostriedkov na úlohy zabezpečenia obrany štátu. Pôsobnosť vo veciach povoľovania zmien mena a priezviska v odvetvovom riadení Ministerstva vnútra SR nadväzovala na matričné úrady, na ktorých činnosť  bol delimitovaný príslušný objem finančných prostriedkov. Aktuálna zostáva problematika financovania matričných úradov, ktoré majú v rámci matričného obvodu nad             50 000 obyvateľov a sú to  mestá, ktoré sú sídlami krajov a centrálne mestské časti v hlavnom meste Slovenskej republiky v Bratislave a v meste Košice a zároveň matričných úradov, v ktorých sa  zaznamenal pokles  matričnej činnosti.
Združenie miest a obcí Slovenska predložilo Ministerstvu vnútra SR požiadavky na riešenie problémov miestnej samosprávy, ktoré odzneli na ich ostatnom sneme. Sú zamerané na zabezpečenie transparentnosti a úplného financovania preneseného výkonu štátnej správy zákonom o jeho financovaní, vrátane technickej vybavenosti k prevzatým kompetenciám, dofinancovania všetkých kompetencií, ktoré prešli na územnú samosprávu s rozlíšením finančných prostriedkov na prenesený výkon štátnej správy a na výkon samosprávnych pôsobností, certifikovaného vzdelávania zamestnancov samosprávy, ktorí zabezpečujú prenesený výkon štátnej správy a zabezpečenia financovania vzdelávania zamestnancov  obcí, ktorí sa podieľajú na správnom konaní tak, aby to boli odborne spôsobilé osoby, podpory medzi obecnej spolupráce a ako súčasti fiškálnej decentralizácie vytvorenia ekonomických nástrojov na podporu tejto spolupráce na dobrovoľnom princípe a pod..  Ďalej sú to požiadavky na vytvorenie komisie na preskúmanie počtu odovzdávaných funkčných miest zo štátnej správy na samosprávu pri prenose kompetencií podľa stavu v roku 2001, na zmapovanie tzv. skrytých kompetencií, ktoré štát presúva na samosprávu podľa osobitných zákonov, o ktorých je zmienka vyššie. Súčasne sa konštatuje, že pri delimitácií zamestnancov nebol zohľadnený presun prierezových zamestnancov v rámci prenesenej pôsobnosti štátnej správy na úsekoch ochrany prírody, vodného hospodárstva, stavebného konania a sociálnych vecí a pri delimitácii funkčných miest v rámci preneseného výkonu štátnej správy bola delimitovaná priemerná mzda, čo pri odmeňovaní odborných zamestnancov, najmä na úseku stavebného konania spôsobuje problémy a obce musia na činnosť doplácať zo svojich finančných prostriedkov. Medzi zásadné problémy patrí aj skutočnosť, že zostali otvorené a nedoriešené delimitačné protokoly, nepodpísané alebo podpísané s výhradami.  
Požiadavky na riešenie ďalších problémov súviseli so samosprávnou pôsobnosťou, čo nie je predmetom tejto správy.
Uvedené okruhy problémov boli predmetom rokovania splnomocnenca vlády Slovenskej republiky pre decentralizáciu verejnej správy s predstaviteľmi Združenia miest a obcí Slovenska, jednotlivých ministerstiev, vrátane Ministerstva vnútra SR, ktoré sa konalo 11. mája 2004. Na druhom stretnutí zorganizovanom splnomocnencom vlády, ktoré sa uskutočnilo 20. mája 2004 za účasti ZMOS-u, Ministerstva financií SR a Ministerstva vnútra SR už odzneli aj konkrétne návrhy na riešenie problémov spolu s rámcovým časovým plánom, pričom základ tohto riešenia bol v prehodnotení delimitácií na všetkých dotknutých ministerstvách.  Na základe vypracovaného sumára delimitácií sa mala skúmať oprávnenosť alebo neoprávnenosť požiadaviek Združenia miest a obcí Slovenska, týkajúcich sa delimitácie majetku – informačnej techniky, vrátane softvéru, áut, atď. – t.j. materiálno-technického zabezpečenia, delimitácie zamestnancov v členení prierezoví a odborní, financovania (najmä nedostatočného financovania preneseného výkonu štátnej správy, za ktoré je zodpovedný výhradne štát v zastúpení konkrétnym ústredným orgánom štátnej správy), vzdelávania zamestnancov samosprávy, najmä v prípadoch, v ktorých sa na zabezpečovanie preneseného výkonu štátnej správy na základe právnych predpisov vyžaduje odborná spôsobilosť, vrátane financovania tohto vzdelávania. Problémy v školstve sa riešia osobitným postupom.
Ministerstvá, v ktorých odvetvovej pôsobnosti sú úseky preneseného výkonu štátnej správy vykonávanej obcami a vyššími územnými celkami vo svojich správach, v ktorých vychádzali z informatívnych správ obcí a vyšších územných celkov, poukázali na  základné okruhy problémov a načrtli opatrenia na zabezpečenie stability a na zvýšenie kvality výkonu štátnej správy uskutočňovanej predovšetkým obcami.
Na úseku matrík sa týkajú zabezpečenia kvalitnej výpočtovej techniky, prehodnocovania objemu finančných prostriedkov vyčleňovaných na prenesený výkon štátnej správy, zintenzívnenia súčinnosti s políciou v rámci zmien v evidencii obyvateľov a ďalšieho pokračovania v systéme pravidelnej odbornej prípravy zabezpečovanej štátnou správou.
V opatreniach navrhovaných obcami  na skvalitnenie  výkonu štátnej správy  na úseku pozemných komunikácií sa opakujú predovšetkým požiadavky na zvýšenie objemu pridelených finančných prostriedkov na funkčné miesta, obslužné činnosti, ale aj na materiálno-technické vybavenie. Vzhľadom na veľkosť obvodov pôsobnosti spoločných  obecných  úradov sú požiadavky na ich vybavenie služobným autom. Dôležitú úlohu pri skvalitnení činnosti na úseku pozemných komunikácií by mali zohrávať aj zamestnanci, ktorí by boli odborne spôsobilí. Za súčasných podmienok nie je možné všade zabezpečiť, aby túto činnosť vykonávali odborne spôsobilé osoby, vzhľadom na malé pracovné úväzky. Tieto nedostatky riešia obce aj prerozdelením úloh v rámci úväzkov pôvodných zamestnancov obecných úradov.
Okrem finančného zabezpečenia je obcami pomerne negatívne vnímaná aj legislatívna oblasť, a to pre časté zmeny zákonov, s čím priamo súvisia aj ich požiadavky na priebežné vzdelávanie zamestnancov, poskytovanie odborných informácií, organizovanie školení alebo porád spojených s konzultáciou najmä na úseku pozemných komunikácií.
Vzhľadom na personálne obsadenie obecných úradov, právne vedomie zamestnancov, objem finančných prostriedkov, náročnosť problematiky  a množstvo podaní, niektoré obce odporúčajú kompetenciu špeciálneho stavebného úradu vrátiť na obvodné úrady dopravy.
Na skvalitnenie výkonu štátnej správy na úseku stavebného poriadku  sa navrhujú opatrenia na dodržiavanie zákonnosti a povinnosti obcí podľa stavebného zákona, zavedenie účinných foriem a metód riadenia preneseného výkonu štátnej správy na obciach, vytvorenia účinného mechanizmu na riadenie starostov a primátorov, ktorí sú podľa § 13 zákona SNR č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov správnymi orgánmi, keďže doterajšie mechanizmy nepostačujú. Nadväzne sa odporúča riešiť zodpovednosť za odborný výkon prenesenej štátnej správy starostu ako správneho orgánu a spĺňanie osobitného kvalifikačného predpokladu starostom (primátorom). Ďalšie  opatrenia sú zamerané na potrebu doriešiť pokrytie deficitu finančných prostriedkov pridelených na zabezpečenie výkonu štátnej správy stavebných úradov zamestnancami s osobitnými kvalifikačnými predpokladmi a primeraným materiálno-technickým vybavením, ako aj na zabezpečenie bezplatného prístupu do evidencie katastra nehnuteľností cez internet a skvalitnenie výkonu štátneho stavebného dohľadu poverenými zamestnancami obcí v záujme dodržiavania stavebnej disciplíny stavebníkmi.
Ministerstvo životného prostredia SR konštatuje, že po začiatočných problémoch sa začína stabilizovať prenesený výkon štátnej správy vo veciach starostlivosti o životné prostredie. Za kladné možno považovať sústredenie vybavovania agendy na úseku starostlivosti o životné prostredie na jednom úrade, a to z hľadiska sústredenia komplexných informácií o území, zabezpečenia odbornosti zamestnancov, hospodárnosti miestnych prešetrovaní, ako aj dostupnosti pre občanov. Opatrenia  sú smerované na úsek odpadového hospodárstva a účinnejšiu kontrolnú činnosť v oblasti divokých skládok. Na skvalitnenie činnosti v oblasti preneseného výkonu štátnej správy na úseku ochrany prírody sa navrhuje sústrediť odbornú činnosť  spojenú s výkonom prenesených kompetencií do spoločných obecných úradov, na základe analýz zabezpečiť chod úradov finančne, personálne a materiálno-technicky. Na území hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy doriešiť kompetenčné vzťahy medzi Magistrátom hlavného mesta SR Bratislavy a mestskými časťami v rozsahu zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny a zabezpečiť agendu verejnej zelene. V záujme zvýšenia odbornej úrovne zamestnancov je potrebné opatrenia zamerať na pravidelné školenia, metodické usmerňovanie, výmenu skúseností a poskytovanie aktuálnych informácií minimálne raz ročne podľa okresov.           
Ministerstvo  školstva SR  uvádza, že v každej informatívnej správe, ktorú mu predložili krajské školské úrady a  Trnavský samosprávny kraj, sa konštatuje nedostatok finančných prostriedkov na chod škôl, z čoho následne vznikajú ďalšie problémy. Obce upozorňujú na nedostatok času na spracovanie výkazov a tabuliek, ktoré vyžaduje ministerstvo.  Poukazujú na neustále sa meniace predpisy a zákony, ktoré by bolo vhodné stabilizovať. Veľký počet obcí pociťuje nedostatočné vybavenie technickými prostriedkami, hlavne výpočtovou technikou, bez ktorej je kvalitné a rýchlejšie zabezpečovanie činností a riadenie v súčasnosti len ťažko možné.
Vyššie územné celky navrhujú zabezpečiť vhodné softvérové vybavenie úseku dopravy v záujme  skvalitnenia prác súvisiacich so schvaľovaním cestovných poriadkov a  stanovením výšky dotácií na prímestskú a mestskú dopravu pre dopravcov. 

V. Návrh opatrení na odstránenie nedostatkov vo výkone štátnej správy v pôsobnosti obcí a vyšších územných celkov
Zo záverov predložených príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy vyplýva, že decentralizácia štátnej správy, ktorá bola vykonaná podľa zákona  NR SR číslo 416/2001 Z. z. o prechode   niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky v znení neskorších predpisov, nesie určité prvky rozdielnosti. Na odstránenie nedostatkov v doterajšom stave uskutočňovania preneseného výkonu štátnej správy sa navrhuje, aby vláda v prílohe k uzneseniu schválila tieto opatrenia:

1.	Prehodnotiť v  oblasti legislatívnych zmien na základe poznatkov príslušných ministerstiev  pripravenosť najmä malých obcí na zabezpečovanie preneseného výkonu štátnej správy a navrhnúť príslušné opatrenia v rámci pripravovanej komunálnej reformy.

Z:   príslušné ministerstvá, ZMOS a predsedovia  samosprávnych krajov
T:    do 31. 12. 2005

2.	Dbať, aby prípravu rozhodnutí vydávaných v správnom konaní  vykonávali len odborne spôsobilé osoby, ktoré spĺňajú požadované kvalifikačné predpoklady a v rámci tohto cieľa upraviť podmienky, obsah, rozsah, realizáciu odbornej prípravy a vysielanie zamestnancov na vzdelávanie. 
Z:    príslušné   ministerstvá,         v spolupráci so ZMOS
a predsedami  samosprávnych krajov 
T:     priebežne

3.	Vytvoriť na zabezpečenie  kvalifikovaného výkonu štátnej správy v pôsobnosti  obcí a vyšších územných celkov systém kontroly založený na odvetvovom  princípe, ktorým sa určia podmienky na zvyšovanie zodpovednosti obcí a vyšších územných celkov za prenesený výkon štátnej správy.
Z:     príslušné  ministerstvá,         v spolupráci so ZMOS
a predsedami  samosprávnych krajov 
T:    do 31. 12. 2004

4.	Iniciovať obce na znižovanie počtu podaní, ktoré prechádzajú na vybavenie do ďalšieho roka, na včasnosť konania a kvalitu rozhodovania v správnom konaní.

Z:     príslušné  ministerstvá,         v spolupráci so ZMOS
a predsedami  samosprávnych krajov 
T:    priebežne

5. V záujme racionalizácie a kvalitnejšieho zabezpečovania výkonu štátnej správy v pôsobnosti obcí iniciovať obce na združovanie ďalších činností do spoločných obecných úradov.
Z:     príslušné  ministerstvá,         v spolupráci so ZMOS
a predsedami  samosprávnych krajov 
T:    priebežne

6.	Prijať opatrenia na odstránenie rozporov v podpisovaní delimitačných protokolov, týkajúcich sa preneseného výkonu štátnej správy na obce a vyššie územné celky a na urýchlené podpísanie tých, ktoré doteraz nie sú podpísané.
Z:     príslušné  ministerstvá          
T:     do 30. 9. 2004

7.	Upozorniť vo svojej odvetvovej pôsobnosti  obce, vyššie územné celky a orgány špecializovanej miestnej štátnej správy na zodpovednosť za vykazovanie svojej činnosti v oblasti štátnej správy a za poskytovanie údajov o tejto činnosti so zámerom  utvoriť  vláde podmienky na riadenie a kontrolu výkonu štátnej správy v pôsobnosti obcí a vyšších územných celkov, ktorý je financovaný štátom  na základe  objektívnych údajov, ktoré orgány územnej samosprávy poskytnú, najmä v rámci štatistického vykazovania podľa príslušných všeobecne záväzných právnych predpisov.
Z: ministerstvo vnútra v spolupráci príslušné ministerstvá
T: do 31. 12. 2004 

8.	Informovať vládu v rozsahu svojej pôsobnosti o činnosti obcí a vyšších územných celkov v oblasti preneseného výkonu štátnej správy a o plnení uložených opatrení.
Z: príslušné ministerstvá
T: do 30. 6.  každoročne

9.	Spolupracovať s ministerstvami pri realizácii úloh uvedených v schválených opatreniach na odstránenie nedostatkov v doterajšom stave decentralizácie pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky, na ďalšie zvyšovanie úrovne a včasnosti rozhodovania o právach,  právom chránených záujmoch a povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb a na zvyšovanie úrovne a kvality vzdelávania zamestnancov obcí, ktorí sa podieľajú na príprave rozhodnutí v správnom konaní. 
Z:  ZMOS a predsedovia samosprávnych
      krajov
T:   priebežne

VI. Záver
Z informatívnych správ obcí a z hodnotení ich  činnosti jednotlivými ministerstvami vyplýva, že nie všetky obce docenili náročnosť výkonu štátnej správy, ktorý bol na ne prenášaný v rámci decentralizácie pôsobností z orgánov štátnej správy postupne od roku 2002. Možno konštatovať, že obce k zabezpečovaniu výkonu štátnej správy pristupovali rôznorodo a nevyužili zákonné možností združiť aj iný výkon štátnej správy, ako je napr. štátna stavebná správa, do spoločných obecných úradov. Tým vznikali obciam problémy vo financovaní preneseného výkonu štátnej správy a s tým sú spojené ich požiadavky na štát. Pritom obce nie vždy berú do úvahy hľadisko racionalizácie výkonu štátnej správy, ktorá bola prioritou decentralizácie a ktorej podstatou bola úspora zamestnancov miestnej štátnej správy, ktorí vykonávali prierezové alebo obslužné činnosti a zabezpečovanie týchto činností obcami vo vlastnej kompetencii a vlastnými zamestnancami. 
Kvalitu výkonu štátnej správy, najmä z hľadiska prípravy konania a rozhodovania vo veľkej miere ovplyvňovala odbornosť jednotlivých zamestnancov obcí, čo viedlo predstaviteľov obcí k požiadavkám na štát o zabezpečenie ich vzdelávania. Vo viacerých prípadoch takýto stav je spôsobený skutočnosťou, že obce  nie vždy dodržiavali podmienky prijatia zamestnancov alebo určenia zamestnancov na výkon jednotlivých činností, ktorí by spĺňali náležité vzdelanie a na základe zákonov požadované  kvalifikačné predpoklady.   
Rôznorodosť problémov a potreba ich riešiť v záujme sústredenia pozornosti obcí vo vzťahu k štátu  na výkon štátnej správy a na jeho postupné skvalitňovanie oprávňuje potrebu riešiť ich požiadavky, s čím sa stotožňujú aj odvetvové ministerstvá. K tomu má slúžiť súbor opatrení, ktorý má napomôcť  skonsolidovať výkon štátnej správy uskutočňovaný obcami. Na splnenie tohto cieľa sú preto opatrenia smerované do takých oblastí, akými sú organizačné zabezpečenie výkonu štátnej správy, legislatíva, riadiaca a kontrolná činnosť, vzdelávanie, zvyšovanie zodpovednosti obcí a samosprávnych krajov za prenesený výkon štátnej správy,  a to aj za predpokladu združovania ich výkonu do spoločných obecných úradov a štatistického výkazníctva, ktoré sú transformované do prílohy k návrhu uznesenia vlády Slovenskej republiky.